Õpetajate Leht

Saaremaa Inseneeriapäev
2025-11-05 12:40 - 15:00 (Europe/Tallinn)
Saaremaa Inseneeriapäeval on osalemas 260 õppijat
Kuressaare Ametikool korraldab koos Eesti Inseneride Liidu jt partneritega 5. novembril Saaremaa Inseneeriapäeva, kuhu on registreerunud 260 noort maakonna põhikoolidest.
„Inseneeria on majanduskasvu ja innovatsiooni mootor. Oma üritusega tahame toetada seda, et rohkem noormehi ja neidusid valiks inseneeria erialasid edasi õppimiseks ja inseneeria oma tööalaseks karjääriks,“ rääkis ametikooli inseneriakadeemia projektijuht Astra Mõistlik.
Ametikooli Tehnoloogiamajakas Upal saavad noored kuulata inspiratsioonikõnelejat ning osaleda töötubades, mis käsitlevad robootikat, ehitust, mehaanikat, elektrit, taastuvenergiat ja kaasaegseid tehnoloogilisi töövahendeid.
Töötubasid viivad läbi Tallinna Tehnikakõrgkool, TalTech, Kuressaare Ametikool, Tallinna Lasnamäe Mehaanikakool ja Tallinna Ehituskool.
Eesti Inseneride Liidu kõrval on korralduspartneriks Eesti Energia Avastuskeskus.
Kuressaare Nooruse Kool viib õpetajatele läbi ettekande „Seilates võimalustesse“, kus tutvustatakse inseneeriateemalise koostööprojekti tulemusi.
Inseneeriapäev kestab 5. novembril kell 12.40-15.00.
Üritust rahastab Inseneriakadeemia programm.

Konverents „Eesti hariduse arengusuunad: teadusuuringutest tarkade otsusteni“
2025-11-05 00:00 - 2025-11-06 23:59
Konverents „Eesti hariduse arengusuunad: teadusuuringutest tarkade otsusteni“
Eesti Teaduste Akadeemia hariduskomisjoni konverents toimub 5. ja 6. novembril Teaduste Akadeemia saalis (Kohtu 6/1, Tallinn).
Konverentsi kava

Isadepäevakonverents "Miks laste kasvatamisest ei ole kasu?"
2025-11-04 11:00 - 14:00
Isadepäevakonverents “Miks laste kasvatamisest ei ole kasu?”
Riigikogus toimub 4.11 SA Väärtustades Elu isadepäevale pühendatud konverents “Miks laste kasvatamisest ei ole kasu?”. Kell 11 algavat konverentsi näeb otsepildis ERR-i portaalis.
Konverentsil astuvad üles ajaloolane David Vseviov, lastepsühhiaater Anne Kleinberg, Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli rektor Ülle Ernits, vehklemistreener ja kahekordne maailmameister Nikolai Novosjolov, riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Signe Riisalo, muusik Joel Remmel ja näitleja Liis Remmel, vaimulik Ove Sander ning endine minister ja diplomaat Riivo Sinijärv.
Konverentsi pealkirjavaliku selgituseks nendivad korraldajad, et on üldteada fakt, et lapse kasvatamisest üksi pole kasu, kui see ei käi käsikäes eeskujuga. Suunanäitajate rolli täidavad lisaks emale ja isale ka vanavanemad, kool, sotsiaalmeedia, ühiskond tervikuna.
Seekordse konverentsi fookuses on küsimus, millist eeskuju laps vajab ning millised on tänapäevaste rollimudelite kitsaskohad. Samuti uuritakse, kas vanemluse kuvand Eestis vajaks paradigmanihet – et lapsesaamise soov oleks kantud eelkõige armastusest lapse vastu, mitte vajadusest tulevase maksumaksja järele.
Konverentsi ajakava:
Kl 11.00–11.05 Sissejuhatus, moderaatorid Hannes Hermaküla ja Karmen Maikalu.
Kl 11.05–11.25 Avasõnad: ajaloolane ja õppejõud David Vseviov “Miks eeskuju on oluline?”.
Kl 11.25–11.45 Lastepsühhiaater Anne Kleinberg “Lapse turvatunne algab täiskasvanust”.
Kl 11.45–12.05 Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli rektor Ülle Ernits “Kas Eesti ühiskond pakub piisavalt tervislikke eeskujusid?”.
Kl 12.05–12.20 Vehklemistreener ja kahekordne maailmameister epeevehklemises Nikolai Novosjolov “Millised eeskujud viivad maailmameistriks?”.
Kl 12.20–12.40 Paus.
Kl 12.40–13.00 Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Signe Riisalo “Kas Eesti lapsed sünnivad armastusest või arvestusest?”.
Kl 13.00–13.20 Intervjuu muusik Joel Remmeli ja näitleja Liis Remmeliga “Loomingulise pere argipäev. Kas looming aitab kasvatada empaatiat?”.
Kl 13.20–13.40 Vaimulik Ove Sander “Isa roll kui vaimne vundament”.
Kl 13.40–14.00 Endine minister, ettevõtja ja diplomaat Riivo Sinijärv “Kuidas kasvatada lastes ettevõtlikkust?”.

Eesti keele õpetajate sügiskonverents 2025
2025-10-31 11:00 - 17:00
Eesti keele õpetajate sügiskonverents 2025
Ootame kõiki eesti keele ja kirjanduse õpetajaid 31. oktoobril kell 11–17 Tartu Ülikooli peahoonesse (Ülikooli 18 –139).

Konverentsil arutleme tehisintellekti kasutamise ja eesti keele ja kirjanduse õpetajate töökoormuse üle.
TÜ eesti keele ja kirjanduse õpetaja õppekava vilistlased tutvustavad oma magistritöid.
Vaatame ajakirja Oma Keel ja selle kasutusvõimalusi õppetöös.
Olümpiaadide korraldajad räägivad selle õppeaasta olümpiaadidest.
Näha, sirvida ja osta saab õpikuid, ajakirju ja muid õpetajale kasulikke väljaandeid.
Ei puudu ka traditsiooniline sügiskonverentsi supp!

Osaleda saab nii Tartus kohapeal kui ka jälgida ettekandeid Zoomis. Osalemiseks tuleb hiljemalt 17.10 registreeruda siin (kohapeal on kohtade arv piiratud).
Julgustame kõiki võimalusel Tartusse sõitma, sest edasiviivad arutelud kolleegidega sünnivad ainult kohapeal osaledes.
Täpsema kava lisame peagi sündmuse kodulehele https://keeleteadlikkus.ut.ee/eesti-keele-opetajate-sugiskonverents-2025/
Küsimuste korral kirjutage nele.teiva@ut.ee
Konverentsi korraldab Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituut ning rahastab Haridus- ja Teadusministeerium.

Tartu 43. linnaajaloo päev
2025-10-31 00:00 - 23:59
Tartu 43. linnaajaloo päev
31. oktoobril toimub Tartu linnamuuseumi hoones (Narva mnt 23) 43. linnaajaloo päev. Ürituse raames toimub ohtralt oma ala eksperte kaasav ettekandepäev, esitletakse 25. Tartu Linnamuuseumi aastaraamatut ning on võimalik tutvuda värkselt avatud näitusega “Tartu: jõe nägu”.
2025. aasta oktoobri lõpus Tartu Linnamuuseumis avatava näituse “Tartu: jõe nägu” keskmes on Emajõgi ja selle roll Tartu ajaloos. Emajõe tähtsuse ja tähenduse linnale sõnastab näituse kuraator Kristi Musteikis: “Linna olulise sümbolina on Emajõel väga suur tähendus Tartu sünniloos ja arengus. Kõigepealt oligi jõgi, mis tõi siia inimesed. Jõgi on linna kujundaja. Ta ühendab kaldaid, võimaldab kaupade ja inimeste liikumist, ent üle kõige on jõgi ilus. Ta peegeldab taevast, kutsub jalutama ja mõtisklema. Jõgi on ka linna proovilepanija. Linn on pidanud temaga koostööd tegema – kaitsma end üleujutuste eest ning leidma viise, kuidas loodus ja linn võiksid koos toimida.”
Tartu ja selle sümboliks oleva jõe vaheliste suhte uurimist jätkab ka 43. linnaajaloo päev. Ettekandepäeva temaatika on avar, kõiki ettekandeid ühendab Emajõgi. Geograaf Taavi Pae (Tartu Ülikool) vaatleb Emajõge tervikuna, samuti käsitleb Pärnu–Tartu veetee temaatikat ja selle tähendust Eesti siseveeliikluse kontekstis. Arheoloog Andres Tvauri (Tartu Ülikool) kaitseb oma ettekandes hüpoteesi, et üldiselt Emajõe looduslikuks haruks peetud Koolujõgi oli enne 16. sajandi keskpaika rajatud veskikraav ja Holm selle tulemusel kujunenud jõesaar. Arheoloog Arvi Haak (Tartu Linnamuuseum, Tartu Ülikool) vaatleb Tartu keskaegse kaubanduse uurimisvõimalusi arheoloogilise materjali põhjal. Ajaloolane Enn Küng (Tartu Ülikool) teeb ülevaate Emajõe sadamapaikadest Tartu linnas läbi ajaloo.
Saame rõõmustada ka muuseumikolleegide külalisettekannete üle. Etnoloog Lars Frühsorge Lübecki muuseumist (Sammlung Kulturen der Welt, Lübecker Museen) räägib Eestiga seotud esemetest muuseumi kogus, sealhulgas käesolevale Emajõe näitusele jõudnud Tartu lodja mudelist. Kevadel avatud näituse „Thames’i saladused“ (Secrets of the Thames, London Museum Docklands) kuraator Kate Sumnall (London Museum) tutvustab veebiettekandes näituse valmimise protsessi.
Ettekandepäeva lõpetab kultuuriloolase Enn Lillemetsa sissevaade Emajõest kujutavas kunstis.
Ettekandepäevale järgneb Tartu Linnamuuseumi 25. aastaraamatu (2025) „Tunda Tartut. Linnaruum läbi mitme sajandi“ esitlus, millega ühtlasi tähistab muuseum oma 70. sünnipäeva. Artiklikogumiku peateemaks on Tartu avaliku ruumi kujunemine alates 18. sajandist kuni tänapäevani. Arheoloog ja kindlusehitiste asjatundja Ragnar Nurk vaatleb arhiiviallikatele toetudes kindluslinna kavandamise käiku Katariina II valitsusajal, kunstiajaloolane Anu Ormisson-Lahe uurib 1802. aastal taasavatud Tartu ülikooli mõju linna avaliku ruumi kujunemisele ning linnaarhitekt Jiří Tintera arutleb hea avaliku ruumi kujundamise võimaluste üle tänases Tartus.
Lisaks peateemale saab lugeda teeneka mõisate uurija Ants Heina mahukat ülevaadet Tartumaa mõisate toidukultuurist 17.–19. sajandil, samuti Tartu aukodaniku, teeneka jalgrattasportlase ja -treeneri Rein Kirsipuu mälestusi Teise maailmasõja eelsest, aegsest ja järgsest Tartust ning selle ümbrusest. Aastaraamatu lõpetab ülevaade linnamuuseumi 2023. ja 2024. aasta tegemistest ning eraldi arheoloogiakogu täiendusest samal perioodil.
Lisainfo ning päeva kava asub meie kodulehel.

Humanitaarainete õpilaskonverents HUNTS 2025
2025-10-31 00:00 - 23:59
Humanitaarainete õpilaskonverents HUNTS 2025 toimub 31. oktoobril 2025 Eesti Rahva Muuseumis Tartus. Konverentsile on oodatud 9.–12. klasside õpilaste ettekanded. Registreerimine ja teeside esitamise tähtaeg on 6. oktoober. Koduleht https://www.kirmus.ee/et/hariduskeskus/hunts

Joonistamistöötuba Pascal Bronneriga
2025-10-30 17:30 - 19:30
Neljapäeval, 30. oktoobril kell 17.30 / Loovkirjutamisrännak Sanna Kartauga / Piletid Fientast

ETwinningu seminar “Future Citizens and AI Hand in Hand”
2025-10-30 00:00 - 2025-11-01 23:59
Poolsada Euroopa õpetajat koguneb Tallinnasse tutvuma tehisintellekti võimalustega õppetöös
Haridus- ja Noorteamet korraldab 30. oktoobrist 1. novembrini Tallinnas rahvusvahelist eTwinningu seminari “Future Citizens and AI Hand in Hand”, mis toob kokku poolsada õpetajat 16 Euroopa riigist ja kaugemaltki. Seminari fookuses on virtuaalne rahvusvaheline koostöö koolide ja lasteaedade vahel.
“Meil on väga hea meel ja suur au nii paljusid õpetajaid Eestis võõrustada. Seminar on neile suurepärane võimalus arendada oma digipädevusi, saada inspiratsiooni rahvusvahelisest koostööst ja kujundada oskusi, mis aitavad õpetajatel ning õpilastel olla teadlikud, loovad ja vastutustundlikud tuleviku digikodanikud,“ tutvustas üritust Harno eTwinningu projektijuht Laura Vetik.
Seminar keskendub tehnoloogia kasutamisele õppetöös, pöörates tähelepanu sellele, kuidas integreerida tehisintellekti (TI) igapäevasesse õppetöösse ning rahvusvahelistesse projektidesse. Praktiliste töötubade käigus tutvuvad osalejad TI tööriistadega ning õpivad kasutama rahvusvaheliseks koostööks loodud eTwinningu platvormi.
Seminaril loob iga õpetaja koostöös mõne teise riigi kolleegiga ühe eTwinningu projekti, mille nad hiljem oma klassiga ellu viivad. “ETwinningu võlu seisneb selles, et see on seotud õppekavaga ja on hõlpsasti lõimitav igapäevasesse õppetöösse. Tegemist on veebipõhiste koostööprojektidega, millest osa tegevusi viiakse läbi klassiruumis kohapeal ning osa veebis rahvusvahelistes õpilasgruppides. ETwinningu projekt võib olla alates kujundite õppimisest matemaatikas kuni keeruliste kliimaväljakutsete lahendamiseni geograafias,” lausus Vetik.
ETwinning on rahvusvaheline virtuaalne kogukond, kus õpetajad ja õpilased avardavad silmaringi ning kogevad, kui inspireeriv võib olla koos õppimine üle riigipiiride. Kogukond pakub õpetajatele tasuta veebiplatvormi ning vajalikke töövahendeid virtuaalseks koostööks, ühendades seeläbi klassiruume eri riikidest. ETwinningu selleaastane fookusteema: “Kodanikuharidus: tähistame seda, mis meid ühendab” keskendub sellele, kuidas tehnoloogia ja tehisintellekt saavad toetada kaasavat, osalusvõimelist ja väärtuspõhist haridust üle Euroopa.
Eesti on olnud eTwinningu võrgustiku liige juba 20 aastat. Tänaseks ühendab eTwinning üle 1,2 miljoni õpetaja 312 000 koolist ja 46 riigist, kes on ellu viinud ligi 170 000 rahvusvahelist projekti ning kaasanud neisse enam kui 12 miljonit õpilast. ETwinningu tegevusi koordineerib Eestis Haridus- ja Noorteamet.

Rahvusvaheline eTwinningu seminar algklassi- ja põhikooliõpetajatele uutest tehnoloogiatest ja kodanikuharidusest Tallinnas
2025-10-30 00:00 - 2025-11-01 23:59
30.oktoober – 1. november − rahvusvaheline eTwinningu seminar algklassi- ja põhikooliõpetajatele uutest tehnoloogiatest ja kodanikuharidusest Tallinnas.

16. rahvusvaheline Balti sõjaajaloo aastakonverents “Historical Perspectives on the Laws of War and Implementation of Military Justice”
2025-10-30 00:00 - 2025-10-31 23:59
30.–31.10, Tartu ülikooli raamatukogu, W. Struve 1 – 16. rahvusvaheline Balti sõjaajaloo aastakonverents “Historical Perspectives on the Laws of War and Implementation of Military Justice”, ajakava ja registreerimine https://baltmilhist.eu/

Kohtla-Järve linna tugispetsialistide infopäev
2025-10-29 10:00 - 15:00
Kohtla-Järve linna tugispetsialistide infopäev 29.10.2025
Kohtla-Järve linna tugispetsialistide (psühholoog, logopeed, eripedagoog, sotsiaalpedagoog) infopäev toimub 29.10.2025 kella 10.00–15.00.
Päevakava
10.00–10.30 Registreerimine ja tervituskohv (kogunemine: Kohtla-Järve Linnavalitsus, Keskallee 19, volikogu saal)
10.30–12.00

Kohtla-Järve linna ja linna haridusasutuste tutvustus,
Töötingimuste, soodustuste ja hüvede tutvustamine.

12.00–12.15 Liikumine kooli või lasteaeda
12.15–13.00 Kohtla-Järve Kesklinna Põhikooli või Kohtla-Järve Kirju-Mirju lasteaia külastus
13.00–13.45 Lõuna Kohtla-Järve Kesklinna Põhikoolis
13.45–14.00 Sõit Kohtla-Järve Ahtme linnaossa tellitud bussiga
14.00–15.00 Kohtla-Järve Iidla Põhikooli või Kohtla-Järve Tuhkatriinu lasteaia külastus
15.00–15.30 Tagasisõit tellitud bussiga Kohtla-Järve Järve linnaossa, vajadusel läbi Jõhvi
Registreerimine toimub kuni 27.20.2025 kell 10.
Kontaktisik:
Anu Kurm (haridusvaldkonna juht), tel +372 5669 5532, e-post anu.kurm@kjlv.ee

OSKA 10. aastapäeva konverents
2025-10-29 00:00 - 23:59
OSKA 10. aastapäeva konverents “OSKA olla tulevikust samm ees” 29. oktoobril Kruiisiterminalis.
Maailmas, mis näib pöörlevat üha kiiremini, võimaldab tuleviku visualiseerimine sihti silme ees hoida. Tuleviku prognoosimine aitab kaasa ka selle kujunemisele. Eesti-suguse väikese riigi jaoks on oma ressursside ja arengute tark planeerimine maailma suurte sündmuste keerises elutähtis.
Riigi tugevuse üks alustala on majandus, mille jätkusuutlikkus sõltub muuhulgas kvaliteetse tööjõu kättesaadavusest. Seega on riigi toimivuse tagamiseks vaja ette näha, mis suunas tööturg liigub. Seda, kui palju ja milliste oskustega inimesi vajab Eesti aastate pärast, on tööjõu- ja oskuste prognoosisüsteem OSKA analüüsinud juba 10 aastat.
Ent kas pöördelised sündmused maailmas ning AI tormiline areng on kaardid segi paisanud? Kuidas kavandada täna samme, mis aitavad olla tulevikus edukad ning nügida ühiskonda neid samme astuma? Need on küsimused, mille üle mõtleme ja arutleme 29. oktoobril OSKA 10. aastapäeva konverentsil.

Alushariduse konverents „Tarkus tuleb tasapisi IX“
2025-10-29 00:00 - 23:59
29.oktoober – alushariduse konverents „Tarkus tuleb tasapisi IX“.

Inseneriakadeemia TalTechis
2025-10-28 10:00 - 17:00
TALTECH X INSENERIAKADEEMIA = ÕNNESTUMISED
TalTechis teisipäeval, 28. oktoober kella 10–17 Tallinna Tehnikaülikooli (TalTech, Ehitajate tee 5, Tallinn) tudengimaja saalis.
Tallinna Tehnikaülikooli inseneriteaduskond kutsub inspireerivale ja teadmisterohkele päevale, kus tutvustame insenerihariduse edulugusid ning vaatame koos tulevikku. Üritus toob kokku kutse- ja kõrgkoolid, ettevõtjad, haridusjuhid ja tudengid, et jagada kogemusi, parimaid praktikaid ja visioone inseneeria arengust.
10.00 Avasõnad

10.05 Tallinna Tehnikaülikooli rektori tervitus – Professor Tiit Land
10.15 Mis teeb heast ülikoolist suurepärase? – Professor Tuula Teeri (FIN)
10.45 Kuidas ülikool ja ettevõtted peaksid inseneerias tegema koostööd? – Stefan Drüssler (GER)
11.15 Inseneri õpirada – Arvi Hamburg ja Triin Ploompuu
11.30 Inseneriakadeemia tähtsus Taltechis – Professor Fjodor Sergejev, inseneriteaduskonna dekaan
11.45 Lõuna & võrgustumine
Parimad praktikad
12.45 Sisseastumiste kasv – Hanno Tomberg
12.50 Tõhus õppimine – kuidas tudengid end tunnevad? – Kaija Kumpas-Lenk ja Laura Koop
13.10 Õppekava sidusus – senine praktika ja tuleviku arenguvõimalused – Martin Thalfeldt
13.30 HK Unicorn Squad – kuidas on läinud tüdrukute kutsumine inseneeriasse? – Liis Koser
13.50 Paneeldiskussioon: Koidula Gümnaasiumi fenomen – Paneeli juhib Silver Tambur (Trialoog), osalevad Koidula Gümnaasiumi direktor Indrek Kaldo, vilistlased Kätlin Miilberg ja Ants Kallaste
14.30 Sirutuspaus & võrgustumine
Õppimine ja kogukond
15.00 Katkestamiste vähendamine – Hendrik Voll
15.05 Paneeldiskussioon: Projekt- ja probleemõppe olulisus inseneriõppes. Paneeli juhib Ivar Annus (Inseneriteaduskonna õppeprodekaan), Nils Kändler (TalTechi vanemteadur), Ilona Tasane (tudeng), Elina Saat (Tallinna Vesi) ja Alice Laanemägi (Tallinna linn)
15.45 Paneeldiskussioon: Õpikogukondade võlud ja valud. Paneeli juhib proffessor Ivo Palu, osalevad Andris Taal (INSÜKi esimees), Kristin Taru (õpikogukond VESKI) ja Ergo Pikas (TalTechi abiprofessor tenuuris)
16.25 Inseneriteaduskonna auhinnatseremoonia ja päeva kokkuvõtted
16.45 Lõpetamine & võrgustumine
Tule ja saa osa päevast, mis kujundab homse inseneeria nägu!
Konverentsil osalemine on TASUTA, kuid palume arvestada, et registreerunutel üritusele kohale mitte tulek ilma ette teatamata võib kaasa tuua osavõtutasu arve esitamise 50 eurot. Kohtade arv on piiratud.

Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning Eesti Muusikateaduse Seltsi raamatuklubi
2025-10-27 16:15 - 17:45
Sel sügisel saab alguse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning Eesti Muusikateaduse Seltsi raamatuklubi, mille esimesed neli kohtumist keskenduvad ülevaateteosele “Eesti muusikalugu 1”.
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kirjastuse „Eesti muusikalugu“ esimene köide on esimene kaasaegne terviklik käsitlus Eesti muusikaloost alates 12.–13. sajandi vahetusest kuni Eesti Vabariigi väljakuulutamiseni 1918. aastal. Raamatu peatoimetaja on Toomas Siitan ja autorid Kristel Pappel, Toomas Siitan, Anu Kõlar, Anu Schaper, Heidi Heinmaa, Tiiu Ernits ja Aleksandra Dolgopolova.
“Sellise väärika ja mahuka teose ilmumine eesti raamatu aastal on märgiline ja nõuab väärilist tähistamist. Raamatusse üksinda süüvimine võib olla suur väljakutse ning tõenäosus, et raamat jääb riiulisse seisma, on üsna suur,” sõnab raamatuklubi eestvedaja, akadeemia teadur ja Eesti Muusikateaduse Seltsi juht Marju Raju.
Raamatuklubi kohtumised toimuvad kord kuus, kohal viibivad ka vastavate peatükkide autorid. Vabas õhkkonnas toimuv arutelu sobib näiteks muusika- ja kultuuriloost huvitatud gümnasistidele, õpetajatele ja õppejõududele, aga ka muusika(loo) sõpradele laiemalt.
Enne kohtumisi on soovitav peatükkidega tutvuda, kuid arutelule on oodatud ka need, kes ei ole raamatut veel lugenud.
Raamatuklubi kohtumised toimuvad
29.09.25 kell 16.15–17.45 Muusikakultuur Eestis kristliku misjoni algusest Põhjasõjani. Kohtumist juhivad Toomas Siitan ja Anu Schaper.
27.10.25 kell 16.15–17.45 Vene võimu kehtestamisest 19. sajandi keskpaigani. Kohtumist juhivad Heidi Heinmaa ja Kristel Pappel.
24.11.25 kell 17.30–19.00 17.30 Muusikateater läbi sajandite. Kohtumist juhib Kristel Pappel.
15.12.25 kell 16.15–18.30 Ühiskondlike muudatuste aeg 19. sajandi keskpaigast omariikluseni. Kohtumist juhivad Toomas Siitan, Tiiu Ernits ja Anu Kõlar.
Osaleda on võimalik ka Zoomi kaudu, selleks palume registreeruda aadressil marju.raju@eamt.ee. Lisainfo leiab akadeemia kodulehelt eamt.ee.

Tartu Ülikooli arengukonverents „Maailma, Eesti ja meie ülikool“
2025-10-27 13:00 - 18:00
27. oktoobril kell 13–18 toimub Tartu Ülikooli peahoone aulas ja veebis Tartu Ülikooli arengukonverents „Maailma, Eesti ja meie ülikool“, mille eesmärk on algatada arutelu ühiskonnale ja ülikoolile olulistel teemadel. Arutelu põhineb juunis vastu võetud uuel Tartu Ülikooli arengukaval.
Konverentsil keskendutakse kolmele peateemale, mis määravad Eesti kõrghariduse ja teaduse järgmise kümnendi:

vastutustundlik rahvusvahelistumine,
teadmussiire ühiskonda ja majandusse,
akadeemiline järelkasv.

Ettekannetega esinevad president Toomas Hendrik Ilves, president Kersti Kaljulaid ning haridus- ja teadusminister Kristina Kallas. Iga ettekande järel selgitavad prorektorid Aune Valk, Tõnu Esko ja Mari Moora, millised raamistavad eesmärgid on ülikooli arengukavas asjaomase peateema kohta kokku lepitud.
Aruteluringides otsitakse koos ülikooliväliste partneritega vastuseid küsimusele, kuidas nende eesmärkideni jõuda. Päeva juhib ajakirjanik Taavi Eilat.
Konverents toimub eesti ja inglise keeles ning sel on sünkroontõlge. Üritust kantakse üle ka veebis. Palume nii kohapeal kui ka veebis osalejatel registreeruda veebivormis hiljemalt 17. oktoobril.
Info

Mardipäev Eesti Vabaõhumuuseumis
2025-10-24 00:00 - 2025-11-07 23:59
24.10–07.11 Mardipäev Eesti Vabaõhumuuseumis (Eesti Vabaõhumuuseum, Vabaõhumuuseumi Tee 12, Tallinn, Eesti )
Õpime, kes kuuluvad mardiperesse, jagame ameteid ning harjutame, kuidas mardijooksmine päriselt käib. Tule ja saa teada kõike, mida üks õige mardisant teadma peab! Vaata lisa https://lydian.ee/broneeri/programmid/evm/mardipaev/

Eesti Mälu Instituudi metsavendluse sügiskool
2025-10-24 00:00 - 2025-10-26 23:59
Eesti Mälu Instituudi metsavendluse sügiskool Raplamaal
Eesti Mälu Instituut kutsub 9.–12. klasside noori metsavendluse sügiskooli 24.–26. oktoobrini.
Kolmepäevane laager toimub Raplamaal Vigalas, kus laagrilised saavad teadmisi Eesti lähiajaloost, kuid omandada ka praktilisi oskusi, et saada iseseisvalt looduses või kriisiolukorras hakkama.
Tutvutakse nii Põrgupõhja metsavenna punkriga, kuulatakse loenguid, osaletakse matkal ja praktilistes töötubades kui ka pannakse proovile oma meeskonnatöö oskused orienteerumisel ja erinevate ülesannete lahendamisel.
Kohapeal juhendavad noori kogenud ellujäämisinstruktorid ning läbiviijateks on oma ala asjatundjad ajaloolased ja arheoloogid.
Laager on osalejatele tasuta ning korraldajad katavad majutuse, toitlustuse ja transpordi Tallinnast laagripaika ja tagasi.
Registreerimine on avatud kuni 12. oktoobrini või kuni kohti jätkub siin.

Rain Mikseri inauguratsiooniloeng „Murdumise metafoor ühiskonnateadustes: raamistik õpetajate hoiakute mõistmiseks“
2025-10-23 16:15 - 17:15
Haridusteooria professor Rain Mikser arutleb inauguratsiooniloengul õpetajate hoiakute mõistmise üle
Neljapäeval, 23. oktoobril kl 16.15 peab Tartu Ülikooli haridusteooria professor Rain Mikser ülikooli muuseumi valges saalis inauguratsiooniloengu „Murdumise metafoor ühiskonnateadustes: raamistik õpetajate hoiakute mõistmiseks“.
Viimaste kümnendite haridusmuutuste algatuste põhisõnum Eestis ja teistes endistes Euroopa sotsialismimaades on olnud vajadus muuta õpetajate hoiakuid õppimise ja õpetamise olemuse, eesmärkide, viiside ning korralduse suhtes. Kriitikud osutavad õpetajate vähesele loovusele ning algatus- ja otsustusvõimele, samuti liigsele ainekesksusele ning õpilaste erisuste ja tulevikuvajadustega mittearvestamisele. Teisalt viitavad eri maade läbinägelikud haridusteoreetikud taolise kriitika poliitilisele kallutatusele ning ühekülgsele ja piiratud ajaloo-, haridus- ja ühiskonnakäsitusele.
Inauguratsiooniloengus keskendub professor Rain Mikser murdumise ehk refraktsiooni metafoorile ühiskonnateadustes. Metafoor märgib ühiskondlike muutuste algatuste teisenemist, kui need liiguvad üleilmselt tasandilt piirkonna, riigi, kogukonna, asutuse (nt kooli) ja lõpuks üksikisiku tasandile. Algatusi ei võeta ühelgi tasandil täielikult vastu, ent neid ei lükata ka tagasi – need murduvad. Õpetajad tõlgendavad ja rakendavad neid oma kogemuste ning pika aja jooksul kujunenud põhimõtete alusel.
Murdumise metafoor võimaldab paremini mõista õpetajate hoiakute kujunemist ajaloolises vaates, samuti parandada õpetajaameti mainet ühiskonnas ja suurendada õpetaja soovi ametis jätkata. Sellise käsitluse pakkus esimest korda välja professor Ivor Goodson ja koos haridusteooria professori Rain Mikseriga on seda edasi arendatud.
Rain Mikser on omandanud 1997. aastal Tartu Ülikoolis põhikooli ja gümnaasiumi emakeele- ja kirjandusõpetaja kutse, 2001. aastal pedagoogika magistrikraadi ning 2006. aastal Turu Ülikoolis doktorikraadi haridusteaduste erialal. Tema teadustöö keskmes on haridus- ja õppekavateooria, õppekavaarenduse ja -poliitika ning õpetaja professionaalsuse teemad. 2024. aastal valiti Rain Mikser Tartu Ülikooli haridusteooria professoriks.
Piduliku inauguratsiooniloengu eesmärk on anda uuele professorile võimalus tutvustada ennast, oma eriala ja teadusteemat. Avaliku loengu lõpus saavad kuulajad küsimusi esitada. Oodatud on kõik huvilised. Veebiülekannet saab jälgida UTTV-st.

Meediahariduse aastakonverents „Ekraanid ja hinged – elu digimaailmas“
2025-10-23 10:00 - 17:15
Neljapäeval, 23. oktoobril, Rakvere Aqva Spas toimuv meediahariduse aastakonverents „Ekraanid ja hinged – elu digimaailmas“ keskendub valeinfo ja info ülekülluse mõjule nii inimese, kogukonna kui ka ühiskonna tervisele. Konverents on tasuta.
Otseülekannet saab jälgida veebis – nii Facebookis kui ka RaRa Youtube’is.
Tänapäeval tegutseme üha enam digitaalses ruumis, kust otsitakse infot ja kontakte, kus suheldakse, kujundatakse ja vahetatakse arvamusi päevakajalistel teemadel. Kuidas aga mõjutab see meie vaimset tervist? Info üleküllus ja tähelepanumajandus koormavad vaimset tähelepanu ning raskendavad süvenemist, kutsudes esile vajaduse infohügieeni ja teadliku meedia tarbimise järele. Valeinfo õõnestab usaldust, lõhestab kogukondi ja ohustab vaimset turvatunnet, mistõttu on oluline tõsta ühiskonnas meediakirjaoskust.
Päeva juhib ja muudab muhedaks Tartu Ülikooli ajakirjandusharidusega Maalehe reporter Rein Sikk, kes on Virumaal ajakirjanikuna töötanud enam kui 40 aastat ja pea sama pikk on ka tema staaž meediaõpetajana. Kava

Kirjanduslik mälumäng õpetajale
2025-10-22 13:00 - 15:00, 2025-10-21 13:00 - 15:00
Ootame lasteaia- ja algklassiõpetajaid kirjanduslikule mälumängule!
Tallinna Raamatukogud kutsuvad sind koos kolleegidega osalema inspireerivas ja lõbusas kirjanduslikus mälumängus, mis aitab sul avastada uuemat lastekirjandust ja veeta mõnusalt aega heas seltskonnas.
Toimuvad kaks mälumängu:
21. oktoobril kell 13–15 – algklassiõpetajatele
22. oktoobril kell 13–15 – lasteaiaõpetajatele
Osalemine toimub 3liikmelistes tiimides, seega haara kaasa kaks toredat kolleegi ja tulge pange proovile nii oma teadmised kui ka meeskonnavaim. Mänguks valmistumisel tutvute värske ja kvaliteetse lastekirjandusega. Algklassiõpetajate tiimid loevad läbi 15 raamatut. Lasteaiaõpetajate tiimid 20 raamatut.
Registreeri oma tiim hiljemalt 10. oktoobriks. Vajalik info, raamatute nimekirjad ja registreerimisvormid leiad tallinnaraamatukogud.ee/lasteleht/kirjandusmangud-opetajatele/

Arhitektuurimuuseum tutvustab haridusprogramme õpetajatele
2025-10-22 12:00 - 14:30
Arhitektuurimuuseum tutvustab koolivaheajal oma haridusprogramme
Koolivaheaja kolmapäeval, 22. oktoobril kell 12 ootame muuseumisse õpetajaid lasteaedadest gümnaasiumideni. Räägime arhitektuurimuuseumi haridusprogrammide kandvatest väärtustest – meid kõiki ümbritseva keskkonna mõistmiseks loodud ruumi- ja keskkonnaõppe programmidest, mis kattuvad eri õppekavade materjalidega ning tutvustavad Eesti arhitektuuri ajalugu, arhitekte ja nende olulisust kultuuriruumis. Muuseumiõpetaja Iris Jurma-Kanguri eestvedamisel katsetame erinevaid õpivõtteid, mida muuseumihariduses praktiseerime / rakendame ja tutvustame meie laia muuseumitundide valikut läbi reaalsete programmide valitud palade.
Osalemine tasuta, lisaks haridusprogrammidele tutvustame muuseumit ja näituseid. Kohad palume broneerida Fientas.

Seminar "Noppeõppe rakendamine põhikoolis – mis? miks? kuidas?"
2025-10-22 11:00 - 15:00
Aeg ja koht: 22. oktoobril kell 11.00–15.00 Viljandi Kesklinna Koolis
Seminaril jagame kogemusi noppeõppe rakendamisega seonduvast nii õppekorralduse, -sisu, õppijate ja õpetajate motivatsiooni toetamise kui ka noppeõppe tulemuslikkuse mõõtmise aspektist lähtuvalt.
Mis on noppeõppe? Noppeõpe on lühiajaline grupeerimise meede diferentseeritud õppetegevuse pakkumiseks õpilastele, kes teatud ainevaldkondades oma teadmiste, oskuste ja/või õppimisvõime poolest edestavad õppekava ja eakaaslasi.
Kogemusi jagavad:

Viljandi Kesklinna Kooli matemaatikaõpetajad ja noppeõppe rakendajad
SädeTERA arendusjuht ja noppeõppe uurija ja praktik Karin Konksi
SA Iga Laps on Andekas tegevjuht Eneli Rimpel ja nõukogu esinaine Kaija Kits

Seminar on praktiline, võimalik on osaleda matemaatika noppeõppe näidistunnis.
Oodatud on osalema 3-liikmelised põhikoolide meeskonnad (koolijuht, juhtkonna liige, matemaatikaõpetaja)
Vajalik on kooli meeskonna registreerimine hiljemalt 17. oktoobriks: https://forms.office.com/e/RjbpMXzk2G
Seminari sisuline osa TASUTA! NB! Lõunasöök on osalejate oma kulul.
Seminaril tunnustame ÕPPIJA ANDEKUSE ARENDAJA 2025 stipendiumi laureaati.
Lisainfo: eneli.rimpel@haridusfond.ee

Konverents “Vägivalla tähendus”
2025-10-22 10:00 - 17:00
Vägivald algab sageli seal, kus sõnad lõppevad!
Ühiskonna teadlikkus vägivalla erinevatest ilmingutest on küll kasvanud, kuid arutelud on jäänud eraldiseisvaks. Räägime töökiusust, lähisuhtevägivallast ja laste väärkohtlemisest eraldi, ehkki need kõik on osa samast nähtusest. Eestis toimub esmakordselt konverents, mis käsitleb vägivalla teemat terviklikult, vaadeldes seda nii isiklikust, tööalasest kui ka ühiskondlikust ja kultuurilisest vaatenurgast.
“Vägivald ei ole ainult rusikas ega solvav sõna. See on väsitav süsteem, vaikiv talumine ja harjumuspärane hirm, mida me sageli isegi ei märka,” ütleb konverentsi üks korraldajaid, kliiniline psühholoog ja Verge juht Airiin Demir. Eestis toimub esmakordselt konverents, mis käsitleb vägivalla teemat terviklikult, mitte ainult ohvrite ja süüdlaste, vaid ka ühiskondlike mehhanismide, töökohtade ja kultuuri kaudu. “Eksperdid ei tule ainult probleeme kirjeldama, vaid jagavad ka praktilisi tööriistu, kuidas vägivalla märke märgata, ennetada ja sekkuda enne, kui kahju on sündinud,” räägib Demir.
Konverentsi peaesineja, Norra psühholoog ja vägivalla uurimisele pühendunud Per Isdal, rõhutab, et vägivald on ühiskonna suur probleem, ka terviseprobleem. “Vägivald, olgu see füüsiline, verbaalne, psüühiline või varjatud, puudutab meid kõiki. Sageli on kõige tugevam vägivalla põhjus see, kui inimene on ise vägivalda kogenud, enamasti oma perekonnas. Kodust saab tõmmata sirge joone vägivallani ühiskonnas, kuid sama sirge joone saab tõmmata ka ühiskonnast tagasi koju,” sõnab ta.
Airiin Demir lisab, et vägivald saab alguse hetkest, mil kaob austus teise inimese piiride vastu. “Ennetus on võimalik vaid siis, kui me mõistame vägivalla mustreid oma igapäevaelus: tööl, kodus ja suhetes,” rõhutab ta.
Vägivald töökohal on nähtamatu, kuid kallis probleem
“Töömaailmas ei ole vägivalla mõju sugugi väiksem,” märgib Tööinspektsiooni vaimse tervise konsultant Johan Pastarus. “Iga töövaidlus, läbipõlenud töötaja või hirmust vaikiv kollektiiv on märk vägivalla kultuurist. Organisatsioonid maksavad selle eest kõrget hinda vaimse tervise probleemide, suure töötajate voolavuse ja mainekahjuga. Investeering ennetusse on alati väiksem kui hind, mida maksame vaikimise eest.”
Konverents “Vägivalla tähendus” toob ühele lavale psühholoogid, juhtimisspetsialistid, sotsiaaltöötajad, teadlased ja kultuuriinimesed. Ettekannete ja arutelude kaudu vaadeldakse vägivalla erinevaid vorme ja ilminguid. Lavale astuvad eelmainitute seas veel Aleksei Turovski, kes vaatleb inimest kui looma; Liisi Laineste, kes räägib vägivallast huumoris; Anna Hints, kes avab vägivalla lugusid filmides; ja Hannaliisa Uusma, kes vaatleb lähisuhtevägivalda popkultuuris; Marju Aas räägib, kuidas kuulata nii, et teine räägiks. Marit Kannelmäe-Geerts õpetab aga, kuidas on sotsiaal-emotsionaalne pädevus tõhus vägivalla ennetus; Triin Raudsepp ja Airi Mitendorf õpetavad, millised on võimalused lähisuhtevägivallaga töökeskkonnas tegutsemiseks; Merit Lage räägib töökiusust töötaja fookuses; ning Umberto Dorus Geerts avab, kuidas hoiakud ja käitumine õigustavad vägivalda ning kuidas me saaksime teisiti.
Konverentsi korraldajate sõnul ei ole eesmärk käsitleda vägivalda eraldiseisva probleemina, vaid nähtusena, mis mõjutab meie elu kõigil tasanditel. Kuigi ühiskonna teadlikkus on kasvanud, on arutelud jäänud eraldi teemadeks – töökius, lähisuhtevägivald, laste väärkohtlemine. “Konverents toob need teemad esimest korda samale lavale, näidates, et vägivald on üks ja sama nähtus, isegi kui selle vormid erinevad,” lisab Demir.
Konverents “Vägivalla tähendus” toimub 22. oktoobril Tallinnas. Lisainfo https://meaningfultalks.eu/vagivald/

Kati Orru inauguratsiooniloeng „Ühiskondlik haavatavus hädaolukordade ajal: millal teame, et oleme valmis?“
2025-10-21 16:15 - 17:15
Riskisotsioloogia professor Kati Orru räägib inauguratsiooniloengul ühiskondlikust haavatavusest hädaolukordade ajal
Teisipäeval, 21. oktoobril kell 16.15 peab Tartu Ülikooli riskisotsioloogia professor Kati Orru ülikooli aulas inauguratsiooniloengu „Ühiskondlik haavatavus hädaolukordade ajal: millal teame, et oleme valmis?“.
Hädaolukorrad alates loodusõnnetustest kuni pandeemiate ja sõdadeni võivad inimeste elu ja tervist rängalt mõjutada, kui nende haavatavuse algpõhjused pole selged ja ühiskond pole valmis. Viimased hädaolukorrad on aga näidanud, et ka kõige tõrjutumad kogukonnad võivad olla kriiside ajal üllatavalt kerksed, st suudavad säilitada toimevõime ja ettenägeliku kohanemisvõime. Lisaks isiklikule võimekusele kujundavad haavatavust ka sotsiaalsete võrgustike ja riiklike tugistruktuuride toimimine.
Kati Orru käsitlebki loengus haavatavuse kujunemist ja kerksuse potentsiaali ühiskonnas. Ta kirjeldab, kuidas uudsed riskianalüüsi meetodid võimaldavad teha kindlaks hädaolukordadest mõjutatud rühmad ja nende abivajaduse olenevalt stsenaariumist. „Süsteemne analüüs aitab mõista haavatavuse kujunemist ning tuvastada võimelünki ja tõhusamaid lahendusi, et suurendada suutlikkust hädaolukordasid ennetada, neiks valmistuda või neile reageerida.“
Kati Orru on Tartu Ülikooli riskisotsioloogia professor alates 2025. aasta jaanuarist. Ta lõpetas 2004. aastal Tartu Ülikooli sotsioloogia erialal ja kaitses 2006. aastal samas teadusmagistrikraadi. 2011. aastal sai ta doktorikraadi Londoni King’s College’is. Aastatel 2016–2017 oli ta järeldoktorantuuris Umeå Ülikooli keskkonnapsühholoogia uurimisrühmas.
Kati Orru uurimistöö keskmes on ühiskondliku haavatavuse ja kerksuse mõistmine uuenduslike teoreetiliste ja metoodiliste lähenemisviiside abil. Ta on oma meeskonnaga välja töötanud ainulaadse raamistiku, mille abil selgitada sotsiaalse haavatavuse dünaamikat hädaolukordade kujunemisel. Tema töö on loonud tugeva aluse rahvusvahelisteks võrdlusuuringuteks haavatavuse mõtestamise ning kerksuse ja valmisoleku suurendamise viiside vallas.
Kati Orru on olnud vastutav täitja või tööpakettide juht mitmes Euroopa Komisjoni rahastatud uurimis- ja arendusprojektis ning nõustanud Eesti valitsusasutusi. Tema eestvedamisel ilmus 2023. aastal kriisisotsioloogia tippajakirjas eriväljaanne „Miks inimesed kriiside ajal turvavõrkudest läbi pudenevad?“ Aastast 2018 juhib ta Tartu Ülikooli riski ja kerksuse uurimisrühma.
Orru on juhendanud nelja doktoritööd ja 12 magistritööd, avaldanud ligi 60 rahvusvaheliselt eelretsenseeritud teadusartiklit ning teadustulemusi mitmes eestikeelses väljaandes. Praegu juhendab professor Orru nelja doktoritööd. Ta osaleb mitmes rahvusvahelises uurimisvõrgustikus ja töörühmas, nt Euroopa kriisihalduse innovatsioonivõrgustikus (CMINE) ning riskialaste küsitlusuuringute võrgustikus. Orru peres kasvab neli last.
Piduliku inauguratsiooniloengu eesmärk on anda uuele professorile võimalus tutvustada ennast, oma eriala ja teadusteemat. Avaliku loengu lõpus saavad kuulajad küsimusi esitada. Oodatud on kõik huvilised. Veebiülekannet saab jälgida UTTV-st.

Eesti raamatuteaduse XXX konverents
2025-10-21 10:00 - 17:00
Eesti raamatuteaduse XXX konverents ehk Oskar Kallase päev toimub Eesti Kirjandusmuuseumi korraldusel tänavu 21. oktoobril. Seekordne konverents on pühendatud lugemise ajaloole ning ühendavateks teemadeks on „Aeg – raamat – lugeja“.
Kava

Tartu haridusfestival 2025
2025-10-21 00:00 - 2025-10-23 23:59
Tartu haridusfestival 2025 toimub 21.–23.10. Kava

Teaduslaager “Loo tulevik täna”
2025-10-21 00:00 - 2025-10-22 23:59
Eesti Teadusagentuur korraldab põhikooli õpilastele sügisvaheajal teaduslaagri
6.–9. klassi õpilased saavad kandideerida tasuta teaduslaagrisse “Loo tulevik täna”, mis toimub Tallinnas sügisesel koolivaheajal 21. ja 22. oktoobril, kus kokku saab osaleda 50 last üle Eesti.
Laager on korraldatud SA Tallinna Tehnika- ja Teaduskeskuse poolt koostöös Eesti Inseneride Liiduga Eesti Teadusagentuuri tellimusel.
Kahepäevases laagris toimuvad kohtumised ettevõtetega Magnetic Group, Starship Technologies, Solaride, TiVo ja vormelitiimiga Team Tallinn. Noori ootavad töötoad, mida viivad läbi TalTech, Eesti Lennuakadeemia ja Young Engineers – teemadeks on mehaanika, robootika, arvutis programmeerimine ja droonide programmeerimine. Lisaks toimub inseneeriamatk ning minihäkaton koos auhindadega. Laager toimub 21. ja 22 oktoobril 2025 Energia Avastuskeskuses ja on osalejatele tasuta. Kandideerimislink
Eesti teadusagentuur (ETAG) on ka varasematel aastatel erinevaid teaduslaagreid toetanud ning noorte tagasiside on olnud positiivne. “Teaduspõhine maailmavaade kujuneb juba varases eas ning teaduslaagris osalemine on iga noore jaoks hea võimalus veeta koolivaheaeg sisukalt, leida uusi sõpru ja näha, et teadus ja inseneeria võivad olla väga põnevad,” sõnab ETAG teaduskommunikatsiooni osakonna juhataja Annely Allik ja toob välja, et lisaks uutele teadmistele ja kohtumistele põnevate ettevõtjatega on omal kohal ka meeskonnatöö oskuste arendamine.
Energia Avastuskeskuse juhi Darja Saare sõnul on inseneeria ja tehnikateadused tänasel päeval strateegilise tähtsusega, sest ettevõtete järelkasvu vajadused on tohutud. “Seetõttu on laagriprogramm kavandatud nii, et see inspireeriks ja kaasaks noori ning näitaks, kuidas teadus ja inseneeria aitavad lahendada pärismaailma probleeme,” selgitab Saar.
“Lennundus on otseselt seotud teadusuuringute ja tipptehnoloogiaga. Tahame murda eksiarvamust, et teadus on ainult kuiv teooria, tegelikkuses on tegu huvitavate ja praktiliste lahendustega, mis muudavad maailma,” lisab Magnetic Group tegevjuht Risto Mäeots rõhutades, et kohtade arv laagris on piiratud, mistõttu tasub huvilistel varakult kandideerida.
Väljastpoolt Tallinna saabuvatele osalejatele tagatakse vajadusel tasuta majutus Kalev Spa hotellis 20.–22.10.2025 ja sõidukulude kompenseerimine. Kõigile osalejatele on tagatud tasuta toitlustus ning laagrisse võetakse vastu 50 noort. Kandideerimiseks täida hiljemalt 30.09.2025 elektrooniline vorm https://forms.office.com/e/y5g9VuBCX6
Teadus- ja inseneerialaager „Loo Tulevik Täna“ on korraldatud Eesti Teadusagentuuri tellimusel ning seda kaasrahastab Euroopa Liit TeaMe 3.0 programmi raames. TeaMe on Euroopa Liidu kaasrahastatav meede, millega toetatakse teadusliku maailmavaate laiapindset kajastamist ning loodus- ja täppisteaduste (LTT) populariseerimist atraktiivsete, inspireerivate ja kaasavate tegevuste kaudu.
Eesti Teadusagentuur (ETAG) toetab Eesti teadust ja innovatsiooni, hoides ja arendades tasakaalustatud, kõrgetasemelist ja rahvusvaheliselt edukat Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonisüsteemi ja teadmistepõhist ning kestlikku Eesti ühiskonda. Eesti Teadusagentuur on Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse kuuluv sihtasutus, mis on asutatud avalikes huvides riikliku teaduspoliitika elluviimise toetamiseks.

Raamatukogupäevad
2025-10-20 00:00 - 2025-10-30 23:59
20.–30. oktoobrini toimuvad raamatukogupäevad on kantud raamatuaasta ideest. Tähistame käesoleval aastal 500 aasta möödumist esimese eestikeelse raamatu ilmumisest. Tähtpäev on suursündmus eesti kultuuriloos. Raamatukogudel on põhjust seda väärikalt tähistada, uhkust tunda ning rõõmustada oma keele, oma kultuuri üle. Vt ka https://eru.lib.ee/teoksil/raamatukogupaevad/2025
