Õpetajate Leht

Virtuaalne sisseastumise infopäev
2023-06-06 00:00 - 23:59 (Europe/Tallinn)
Tartu Ülikool kutsub virtuaalsele sisseastumise infopäevale
Teisipäeval, 6. juunil kell 11 toimuval virtuaalsel infopäeval räägivad ülikooli esindajad sisseastumise korraldusest ning üliõpilased jagavad õppimisel ja erialavaliku tegemisel saadud kogemusi.
Infopäev toimub otseülekandena Worksupis ja osalemiseks tuleb end registreerida. Nii enne üritust kui ka otseülekande ajal on võimalik esitada küsimusi.
„Soovime infopäeval julgustada noori oma haridusteekonda jätkama ja toetada neid, kes ei ole erialavalikus veel kindlad,“ selgitas ürituse korraldaja, Tartu Ülikooli turundusspetsialist Karin Vahtre. Tema sõnul ootab tulevasi üliõpilaskandidaate ees inspireeriv päev täis kasulikke nõuandeid, mis aitavad enesekindlamalt ülikooli kandideerida ja tudengieluks valmistuda.
Infopäeval jagatakse soovitusi eriala teadlikumaks valimiseks ja tutvustatakse sisseastumistingimusi: milline on ajakava, kes saab ülikooli astuda eritingimustel ja millal teeb ülikool vastuvõtuotsused. Neile, kes kõnelevad eesti keelt teise keelena, antakse ülevaade eesti keele õppimise ja praktiseerimise võimalustest ning räägitakse uuest keelenõudest, mille kohaselt peab eesti keele oskus olema sisseastumisel B2-tasemel.
Infopäeva teises osas keskendutakse õpetajaharidusele. Õpetajaks õppivad üliõpilased ja õpetajaeriala lõpetanud vilistlased arutlevad oma erialavaliku üle, meenutavad oma sisseastumisaega, räägivad oma õpingutest ning pakuvad kahtlejatele julgustust.
Täpsema ajakavaga saab tutvuda ülikooli kodulehel ja asjakohast infot leiab ka infopäeva Facebooki lehelt.
Olulised kuupäevad Tartu Ülikooli kandideerimisel

Eestikeelsesse esimese astme õppesse saab esitada avaldusi 12.–28. juunini
Eestikeelsesse magistriõppesse avalduste esitamine juba käib ja seda saab teha kuni 28. juunini
Sisseastumiseksamid ja hindamine kestavad 30. juunist 9. juulini ning tulemused selguvad hiljemalt 10. juulil
Esimesed vastuvõtuotsused edastatakse kandidaatidele 11. juulil

Rohkem infot saab aadressil https://ut.ee/et/astusisse.

Kõrgema Kunstikooli Pallas lõputööde kaitsmised
2023-06-06 00:00 - 2023-06-13 23:59
Kõrgema Kunstikooli Pallas selleaastaste lõputööde kaitsmised
6. juunil algasid Kõrgema Kunstikooli Pallas selleaastaste lõputööde kaitsmised. Kuue päeva jooksul tuleb kaitsmisele 51 lõputööd disaini, kunstide ja konserveerimise/restaureerimise valdkondades. Kaitsmised on traditsiooniliselt avalikud ning neid on oodatud vaatama-kuulama kõik huvilised.
Disaini valdkonnas kaitsevad 6.-8. juunil lõputöid nelja osakonna lõpetajad. Mööbliosakonna diplomandid tegelevad tootedisainiga laiemalt ja mitmed lõputööd on koostööprojektid ettevõtetega. Meediadisaini osakonna lõputööde hulgas on tellimustöid, mille raames luuakse mitmele ettevõtetele visuaalne identiteet, tehakse reklaamikampaaniaid ning kujundatakse kunstiõppe platvorm ja raamat. Nahadisaini osakonna lõputöödena valmib nii jalatseid kui ka aksessuaare. Tekstiiliosakonna lõputööde autorid uurivad ühiskonnas aktuaalseid teemasid ning otsivad materjalidele uudseid jätkusuutlikke kasutusviise.
Enamust tekstiiliosakonna lõputöödest ja ühte nahadisaini osakonna lõputööd esitletakse 7. juunil Eesti Rahva Muuseumis Estonian Fashion Festivali raames toimuval Pallase moeetendusel Mood-Performance-Tants.
Konserveerimise ja restaureerimise suunal 9. juunil kaitstavaid mööbli-, maali- ja nahadisaini osakonna lõputöid iseloomustab eripalgelisus, samas ühendab neid kõiki kirg pärandi mõtestamise ja säilitamise vastu. Nii mitmedki objektid alates pillidest ja lõpetades stukkdekooriga on saanud uue elu, aga on ka jäädvustatud paratamatult kaduvat.
Kunstide valdkonnas 12. ja 13. juunil esitletavad fotograafia osakonna lõpetajate tööd on ühtaegu sotsiaalselt olulised (uurimused sõjapõgenikest, vananemisest, kohalolekust, suhtest vaatajaga), tundlikud (nt luule-fotoraamatud) kui ka innovaatilised, kasutades AI poolt alles äsja loodud võimalusi. Meediadisaini osakonna diplomandid esitlevad linoollõikes ja digimaalis teostatud kunstiprojekte, skulptuuriosakonna lõpetajal seevastu valmib protsendikunsti võidukavandi teemal loovuurimus. Maaliosakonna lõputöödes kajastuvad teemadena nii pöördumine minevikku kui ka eksperimenteerimine ning lahti laskmine olevikust.
Lõputööde hindamiskomisjonide koosseisu kuuluvad valdkondade eksperdid Eestist ja välismaalt.
Kaitsmised toimuvad enamasti galeriis Pallas (Riia 11, Tartus) ning täpne ajagraafik asub siin www.pallasart.ee/oppimine/kaitsmised-2023/
Näituse LEND 2023 on kujundanud Madis Liplap.
Pärast kaitsmisi on näitusesaalid ainult külastajate päralt ning näituse avamine toimub neljapäeval, 15. juunil kl 17. Avamisüritusel tutvustavad Pallase erialaosakondade esindajad lõputöid.
Tartu linna päeval, 29. juunil kl 17 toimub galeriis näitust tutvustav ringkäik, mis pakub samuti head võimalust saada täpsemat infot lõputööde kohta.

Paco Roca isikunäitus Lastekirjanduse Keskuses
2023-06-06 08:00 - 2023-06-30 17:00
Lastekirjanduse Keskuses avatakse hispaania kunstniku Paco Roca isikunäitus
Alates 6. juunist kuni 30. juunini saab lastekirjanduse keskuse saalis ja trepigaleriis vaadata tuntud hispaania koomiksikunstniku Paco Roca illustratsiooninäitust.
„Paco Roca on tuntud ja tunnustatud kunstnik mitte ainult Hispaanias, vaid kogu hispaaniakeelses maailmas ja laiemaltki. Koomiksiraamatute puhul on tegemist erakordselt töömahuka ettevõtmisega, mis nõuab lisaks suurepärast joonistusoskust, millega Roca ka tõepoolest silma torkab. Tema teemad ulatuvad seinast seina – linnatemaatikast looduse ja lennunduseni välja. Roca looming on nauditav ja kaasahaarav,“ märkis Eesti Lastekirjanduse Keskuse kunstiekspert ja näituse kuraator Viive Noor.
Paco Roca (1969) on õppinud Valencia kunsti- ja disainikoolis ja tegutseb peamiselt koomiksikunsti vallas. Tema koomikseid on tõlgitud paljudesse keeltesse. Illustraatorina on ta teinud kaastööd ajalehtedele El País, Il Corriere Della Sera jpt, aga ka vabaühendustele Greenpeace, Piirideta Arstid, Punane Rist jne.
Roca on oma loomingu eest pälvinud rohkesti tunnustust, mille hulka kuuluvad Hispaania riiklik koomiksiauhind ja Hispaania valitsuse kaunite kunstide kuldne teenetemedal, San Diego Comic-Conil välja antav Eisneri auhind USA parimale tõlkekoomiksile, prantsuse ajalehe Le Parisieni auhind parima koomiksi eest, Itaalia Lucca koomiksiauhind Yellow Kid aasta parimale autorile ja Jaapani meediakunstifestivali koomiksiauhind Excellence Award.
Näitusel saab näha valikut tema illustratsioonidest, millest osa on loodud Guillermo Corral Van Damme graafilise romaani „Musta Luige aare“ jaoks, mis ilmus hiljuti eestikeelsena kirjastuselt Varrak.
Näitus avatakse teisipäeval, 6. juunil kell 17 ja seda saab uudistada kuni 30. juunini keskuse lahtiolekuaegadel.

Roheideede konkursi Negavatt superfinaal
2023-06-06 14:00 - 19:00
Negavati 10. hooaja parim roheidee selgub 6. juunil
Teisipäeval, 6. juunil kell 14 algab Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) roheideede konkursi Negavatt kümnenda hooaja superfinaal Tartu Paranduskeldris. Üheksa parimat meeskonda saavad superfinaalis žüriile ja publikule tõestada, et nende idee on väärt 10 000 euro suurust peaauhinda, mille paneb välja kümnenda hooaja suurtoetaja LHV Noortepank. Publik on oodatud oma lemmikule kaasa elama otseülekande vahendusel. Parim roheidee selgub kell 18.00.
Finaali pääsenud meeskondadel on selja taga intensiivne kasvuprogramm, kus läbiti mitmeid koolitusi, kohtuti kodumaiste ja välismaiste mentorite ja ekspertidega ning kasutati 1000 eurot arendusraha, et oma ideed katsetada ja prototüüpida. „Negavati kümnenda hooaja meeskonnad näitavad väga kõrget taset. Kahe kuuga on tehtud tohutu arenguhüpe ning antud tugev start oma idee edasiseks arenguks. Ootame juba põnevusega finaali, et kuulda, mida meeskonnad arendusperioodil tegid ja millised innovaatilised lahendused on tulnud, et jääda,” sõnab Negavati projektijuht Anni Raie.
Võistlema asuvad:

1+x – nutikad põhupaneelidest moodulmajad
GroundsHeat – biojäätmetest valmistatud keskkonnasäästlik küttematerjal
JÕHU – õunamahla pressijääkidest toodetud jahu
Liigipiirid – elurikkuse teemaline hariv lauamäng
Mossy – keskkonnasõbralikud õhupuhastid
NoveloHemp – kanepiluust ehitusplaadid
Resilience – kauplustes ülejäänud toidu külmkuivatamine ja sellest matkatoitude valmistamine
Solaroid – taastuvenergial baseeruv mobiilne tootmisjaam
SUHENU – rakendus koolikokkadele taimsete toitude retseptidega

Rohkem infot ideede kohta, sh videod leiab Negavati kodulehelt.
Negavati superfinaali on võimalik jälgida Negavati Facebooki kanalilt või KIKi Youtube’i kanalilt. Ülekanne algab teisipäeval, 6. juunil kell 14. Päeva juhib Karl Vilhelm Valter. Konkursi peaauhinna, 10 000 eurot on välja pannud LHV Noortepank, teine koht saab 5000 eurot ja kolmas 3000 eurot oma idee elluviimiseks. Lisaks panevad nii sisulisi kui ka rahalisi auhindu välja konkursi partnerid.
Negavati žüriisse kuuluvad KIKi juhataja Andrus Treier, Riigikantselei rohepoliitika koordinaator Kristi Klaas, teadliku elustiili nõustaja ning slow.ee rajaja Helen Puistaja, Teaduspargi Tehnopol rohetehnoloogia valdkonnajuht Ragmar Saksing, Põhjamaade Ministrite Nõukogu Eesti esinduse biomajanduse nõunik Madis Tilga ja LHV Panga jätkusuutlikkuse projektijuht Merilin Iital.
Negavatt on KIKi ja Keskkonnaministeeriumi ellu kutsutud 18-30-aastastele noortele mõeldud roheideede konkurss, et innustada noori maailma paremaks muutma. Konkursile on kümne hooaja jooksul laekunud kokku 569 ideed, mida KIK on toetatud kokku ligi veerand miljoni euroga.
Negavati 10. hooaja suurtoetaja on LHV Pank. Toetajate ridadesse kuuluvad Eesti Pandipakend, Balbiino ja DPD Eesti. Konkursi partneritena panustavad Teaduspark Tehnopol, Tallinna Loomeinkubaator, Prototron, Cleantech Estonia, Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis, Tartu Loomemajanduskeskus, JA Eesti, USA Saatkond Tallinnas ning slow.ee.

Tartu Ülikooli botaanikaaia sünnipäeva pidukuu
2023-06-07 00:00 - 2023-06-11 23:59
Tartu Ülikooli botaanikaaia 220aastane ajalugu rullub lahti näitusel „Roheline varakamber“
7. juunil, kui kuulutatakse välja Tartu Ülikooli botaanikaaia sünnipäeva pidukuu, avatakse näitus „Roheline varakamber“, mis on pühendatud botaanikaaia 220. aastapäevale.
Tartu Ülikooli botaanikaaed on Tartu südames asuv paik, kus igaüks saab tulla nautima rohelust – siin asub rikka taimevaramuga aed, kus külastaja saab lihtsa vaevaga läbi jalutada justkui maailma eri paigust ning mitmesugustest Eesti looduslikest kooslustest, ning teadmishimuline külastaja saab tundma õppida taimeliike ning nende kaitset. Tartu Ülikooli botaanikaaed jutustab ka tartlaste lugu – siin on tehtud paljude pulma- ja perefotod, kohtutud kallimaga või veedetud aega hea raamatu seltsis. Lisaks inimestele naudivad rohelist oaasi ka putukad ning teised olevused.
Näitusel „Roheline varakamber“ rullub lahti Tartu Ülikooli botaanikaaia lugu 220 aasta jooksul. Kuraatori Inge Kuke sõnul pakub näitus ülevaadet botaanikaaia kaugemast ajaloost. „Rikkalikul arhiivimaterjalil põhinev posternäitus tutvustab botaanikaaia plaane ja aeda kavandatud ehitisi botaanikaaia esialgsel asukohal Tiigi ja Vanemuise tänava pargialal ja praegusel Emajõe-äärsel krundil,“ rääkis Kukk.
„1803. aastal, kui osteti krunt ja alustati botaanikaaia rajamist praeguse loodusmuuseumi juurde Tiigi ja Vanemuise pargialale, oli Tartu veel „väike puust linn“ väheste kivihoonetega linnasüdames. Sellele vaatamata oli ülikooli professoritel ja arhitekt Johann Wilhelm Krausel ambitsiooni ja kaugele vaatavat pilku, et rajada ülikoolile suurejooneline arhitektuuriansambel Tartu kesklinnas,“ seletas Kukk. „Botaanikaaed oli oluline eelkõige loodusteaduste ja meditsiini õpetamiseks ning suure kasvuhoone ehitamine oli üks esmajärjekorras kavandatud hooneid koos anatoomikumi, raamatukogu ja ülikooli peahoonega.“
Näitusel saab näha botaanikaaia muutumist aastate jooksul ja tutvuda arhitektuurijooniste, erinevate aiaplaanide ja vanade fotodega, mis varem pole avalikkuse ette jõudnud. Kuraatorit Inge Kukke üllatas enim arhitekti Johann Wilhelm Krause joonistatud esialgse botaanikaaia aiaplaani leidmine ülikooli raamatukogust, mille raamatukogu oli soetanud mõne aasta eest antikvariaadist. „Kuigi seda ideed ei jõutud ellu viia, oli minu jaoks väga põnev, kuidas Krause püüdis muuta üsna igavat Tiigi ja Vanemuise tänava vahelist pargiala reljeefilt huvitavamaks ning maalilisemaks. Ta kavandas nii tiigist algava veekanalite võrgustiku kui ka tehiskünka, mille sisemuses pidi asuma tolleaegses aiakujunduses populaarne grott. Viimane oleks paiknenud praegu umbes Hurda kuju asukohal.“
Näitus „Roheline varakamber“ on pühendatud Tartu Ülikooli botaanikaaia 220. aastapäevale. Näitus avatakse kolmapäeval, 7. juunil kell 12 üheskoos Loodusfestivaliga Tartu Ülikooli botaanikaaias. Näitus jääb õppeklassis avatuks 31. augustini, näitust saab külastada botaanikaaia piletiga.

eTwinningu tänusündmus
2023-06-08 00:00 - 23:59
Õpetajate rahvusvahelise koostöövõrgustiku eTwinning õppeaasta lõpu tänusündmus.

Inspiratsiooniseminar
2023-06-08 00:00 - 23:59
8. juunil kell 15 on kõigil huvilistel võimalus osa saada inspiratsiooniseminarist, kus jagatakse kogemusi koolide ja kooliväliste partnerite koostöötegevustest õppe raames. Koostöö vajalikkus ei ole ilmselt enam küsitav, küll aga on alati õhus küsimus, milliseid põnevaid tegevusi teha koos ettevõtete ja asutustega, et õppijad saaksid võimalikult praktilise õpikogemuse ning suudaksid seostada õpitavaid aineid ja teemasid oma tulevikuga. Selliseid häid praktikaid ja soovitusi spetsialistid ning koolide esindajad seminaril jagavadki.

Milleks kooli ja kooliväliste partnerite koostöö?

„Karjäärispetsialistina näen, et noortel on vähene kokkupuude töömaailmaga ja seeläbi on neil raske näha õppeaine kasulikkust enda jaoks. Karjäärispetsialistile ei ole harvad olukorrad, kus noor ütleb, et ta ei saa aru, miks ta koolis õppima peab, sest „seda ei ole mul ju igapäevases elus vaja“ räägib seminari üks esineja, Valgamaa karjäärispetsialist Tuuli Mekk. „Seega on väga oluline tuua osapooled – ettevõtja või asutus, kool ja lastevanemad – koostööks kokku. Mida täpsemini noor mõistab, mis kasu toob matemaatikast arusaamine, keeleoskus või füüsiline aktiivsus, seda motiveeritum on ta koolis pingutama.

„Ettevõtjate kasu koostööst kooliga on valdkonna tutvustamine, huvi tekitamine, ametite ning tööülesannete avamine noorele. Inimesed, kes teevad oma tööd kirega, suudavad teisi ka inspireerida valdkonnaga liituma, ametit omandama. Koostöö aitab kasvatada järelkasvu, avardab arusaamist töödest ja seeläbi toetab noorte õppeedukust, huvi õppida, sest nad näevad – ma saavutan,“ kutsub Mekk üles koostööd tegema.

KOOSTÖÖSEMINARI ESINEJAD

Tuuli Mekk, Karjäärinõustajate Ühingu juhatuse liige, karjäärinõustaja jagab häid kogemusi, kuidas partnereid õppesse kaasates toetada õppijate karjäärivalikuid ja tekitada eri elualadel õppeainete ning nende kasutusvõimaluste vahel seost. Kuidas ettevõtja saab panustada valdkonna arengusse ning järelkasvu kasvatamisse, ja seda kooli, õpetajaga koostööd kavandades? Tutvustamisele tulevad olulised sammud õppekäigu (sh töövarjutamise või projektiõppe) kavandamisel ning õppekäigu planeerimist ja õpikogemuse mõtestamist toetavad materjalid. Kogemuse mõtestamise kaudu (töölehed, vestlus, toetavad küsimused, jm) arendatakse noore enesemääratluspädevust ehk kujuneb arusaamine endast ja oma soovidest, märgatakse olulisi tegureid ja leitakse üles ka motivatsioon, huvi õppimise vastu.

Rakvere Reaalkooli huvijuht Sirli Vahula ja õppejuht Kadri Vahula jagavad head praktikat kooli praktilisest karjääripäevast, kus osalesid paljud kohalikud ettevõtjad, asutused, lastevanemad, vilistlased, töötubadest said osa kõik õpilased ning kaasatud oli koolimeeskond. Koostöö eesmärk oli tutvustada erilaadseid ameteid ja tööülesandeid ning kohalikku ettevõtluskeskkonda. Õpilaste vaimustus ei lase heal üritusel vaibuda, juba pakuvad noored järgmiseks aastaks esinejaid ja koostööpartnereid. Rakvere Reaalkoolis on teisigi koostöiseid õppetegevusi, näiteks teaduskohvik. Kuidas õppes teadust toiduga siduda, kuidas kogukonda õpetama kaasata ja koolimeeskonnaga ühiselt suuri tegusid teha, seda kõike kuulemegi seminaril.

Rudolf Gustav Hanni, kirjastuse Seik tegevjuht on nõustanud paljusid noori ettevõtlusmentorina, esinenud koolides ega ole pidanud paljuks külastada ka lasteaiarühma. Ta jagab lahkelt enda kogemusi ja ideid, mida ettevõtjana õpilastega teha ja kuidas noori uute teadmiste ja oskuste omandamisel toetada neid praktiliselt kaasates. Nimelt on noored tema firmasse on värskete ideedega väga edukalt panustanud, ise sellest õppides ja eduelamusest inspireerudes. Samuti jagab ta soovitusi, kuidas ettevõtjana leida kooliga koostöökoht.

Marek Mekk, MTÜ Valgamaa Noorsootöökeskus Tankla asutajaliige ja mentor. Sulle võib tunduda uskumatu, et paljude jaoks on noortekeskused ikka veel n-ö lastehoiukapid, kuhu vajadusel oma jõnglane pistetakse, või hoopis bussijaama pikendus või pikapäevarühm. No see viimane on juba päris hea arvamus, sest tõesti paljudes noortekeskuses tegeletakse noorte järjele aitamisega. Tihti levib ka arvamus, et seal käivad koos ainult pätid, aga kui nad noortekas ei käiks, siis kus nad oleksid? Tegelikult on tänapäevased noortekeskused järjest rohkem meie noori toetavad, julgustavad ning inspireerivad kohad. Noored tunnevad end seal turvaliselt. Noortekeskuses toimub palju aktiivõpet ja seda kõike mitteformaalse õppimise kaudu. Aga miks peaksid noortekeskus ja kool noorte arengu toetamisel koostööd tegema? Marek Mekk kummutab müüte.

Imbi Raudkivi, Läänemaa Ühisgümnaasiumi ettevõtlusõpetaja, ja Monika Undo, Läänemaa Ühisgümnaasiumi eesti keele ja kirjanduse õpetaja räägivad, kuidas kool ja ettevõtjad Läänemaal üksteist leiavad ning omavahel koostööd teevad. Milliseid kogemusi, oskusi on andnud õpilastele ettevõtete külastamine ja kohtumised, kuidas on nad uusi teadmisi kasutanud ning millist kasu näevad karjääri planeerimisel? Kuidas õpilased panustavad kohalike ettevõtete töösse ehk mil moel on koostöö kasulik koostööpartneritele, näiteks väikesaarel? Mida arvavad õpilased teistmoodi õppimismeetoditest? Kuidas teha koolisiseselt koostööd ehk lõimida nt eesti keel turundusega ja ühendada teooria ja praktika, ning siduda kõik niidiotsad tervikuks nii, et õpilastel teadmised paremini kinnistuks ja nad saaks majandusteadmistes ja eesti keeles tugeva põhja? Kui läheb hästi, kuuleme ka, mida noored ise asjast arvavad ja kõigest sellest õppisid.

REGISTREERU VEEBISEMINARILE SIIN

Koostööseminari korraldavad Haridus- ja Noorteameti ettevõtlus- ja karjääriõppe programm „Edu ja tegu“, Eesti Kaubandus-Tööstuskoda ning Eesti Teadusagentuur. Rahastab Euroopa Sotsiaalfond.

EAHJÜ üldkogu suveseminar
2023-06-08 00:00 - 2023-06-09 23:59
EAHJÜ üldkogu suveseminar (asukoht täpsustamisel).

Eesti Alushariduse Juhtide Ühenduse suveseminar
2023-06-08 00:00 - 2023-06-09 23:59
8. ja 9. juunil toimub Eesti Alushariduse Juhtide Ühenduse (EAHJÜ) suveseminar Võrus Kubija hotellis-loodusspaas.
Heda Kala, EAHJÜ esimees, Tartu Meelespea Lasteaia direktor:
Päevakorras on alushariduse ja lapsehoiuseaduse eelnõu ja kaasnevate eelnõude, sh alushariduse riikliku õppekava eelnõu hetkeseis, arutelus osaleb HTM-i alushariduse valdkonna juht Maila Rajamets. Räägitakse haridusjuhi kompetentsimudeli arendusest ja lasteaiajuhi ootustest selle rakendamisele. Ülli Kukumägi viib läbi motivatsioonikoolituse „Mõtte jõud – optimeeritud mõtteviis“.
Seminari kulu kaetakse HTM-i riigieelarvelisest eraldisest, EAHJÜ eelarvest, omaosalusest (liikmed 50, mitteliikmed 100 eurot). Osalejaid on ligi 100.

Perepäev Laagna aias
2023-06-10 12:00 - 16:00
Tallinna Keskraamatukogu kutsub perepäevale Laagna aeda
Laupäeval, 10. juunil kell 12‒16 ootab Tallinna Keskraamatukogu kõiki Laagna raamatukogu (Võru 11) kõrval asuvasse kogukonnaaeda perepäevale.
Perepäeval saab mängida lustakaid mänge koos raamatutegelastega, toimub luulepiknik Igor Kotjuhiga ja kirjanduslik jalutuskäik Lasnamäel Viktor Panasenkoga. Külla tuleb ka kirjanik Anti Saar ning päev lõpeb kontserdiga Ukraina Kultuuriharidusühingu PROSVITA muusikutelt.
Üritus on kõikidele osalejatele tasuta. Täpsem kava ja rohkem infot Tallinna Keskraamatukogu veebilehel www.keskraamatukogu.ee.

Konverents “Üleminek eestikeelsele haridusele”
2023-06-16 09:30 - 16:00
Eesti Lugemisühingu konverents “Üleminek eestikeelsele haridusele”
Toimumise aeg: 16.juuni kl 9.30-16.00
Toimumise koht: Kallavere Keskkool Maardus (Noorte 5).
Kutsume teid osalema 16. juunil 2023 Maardus Kallavere Keskkoolis toimuval konverentsil “Üleminek eestikeelsele haridusele”.
Korraldavad Maardu Linnavalitsus, Kallavere Keskkool ja Eesti Lugemisühing.
Eesmärgiks on tuua esile lasteaedade ja koolide positiivset kogemust ja jagada head õpetamispraktikat.
Registreerimise tähtaeg on 31. mai 2023.
Konverents on tasuta Maardu asutuste töötajatele ja Eesti Lugemisühingu liikmetele.
Teistele isikutele on osalustasu 40 eurot. Osaleja saab koolitustõendi.
Lisainfo koos konverentsi kava ja registreerimislingiga MTÜ Eesti Lugemisühing kodulehel https://lugemisyhing.ee/ ning Facebookis Eesti Lugemisühing

Heaalguslase motivatsiooni- ja ideekorjeseminar
2023-06-20 00:00 - 2023-06-21 23:59
20. ja 21. juunil toimub heaalguslase motivatsiooni- ja ideekorjeseminar Põlvamaal Käbliku talus.
Liivi Türbsal, MTÜ Hea Algus tegevjuht:
Teemaks on organisatsiooni tegevuse analüüs, õpikogukondade tegevuse aktiveerimine, MINULE-programmi käivitamine ja jätkutegevuse korraldamine 2023. aasta teises pooles.
Osaleb kuni 30 MTÜ liiget – haridusorganisatsioonide esindajad üle Eesti.
Rahastavad HTM (toetus Õpetajate Ühenduste Koostöökoja liikmetele) ja MTÜ Hea Algus. Tasakaalupanus igalt osalejalt on 15 eurot.

Suveseminar
2023-06-20 08:00 - 2023-06-21 17:00
20. ja 21. juunil korraldab Eesti Klassiõpetajate Liit koostöös Eesti Tehnoloogiakasvatuse Liiduga Pärnu Mai Koolis ja Strandi hotellis suveseminari.
Mart Soobik, tehnoloogiakasvatuse liidu juhatuse esimees, ja Piret Jõul, klassiõpetajate liidu juhatuse esimees:
Suveseminari teema on „Koostöö – emotsionaalne ja sotsiaalne kapital“. Toimuvad tunnustatud lektorite (nt Tauri Tallermaa, TTÜ professor Jaan Kers) päevakajalised esitlused, ühised õpitoad kogemuste jagamiseks, külastatakse ringmajandusprintsiibil sotsiaalse ettevõtlusega tegelevat töökeskust.
Osalustasu 45 eurot, osalejaid ca 50. Seminari toimumisele on õla alla pannud HTM.

Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kontsertaktus
2023-06-22 14:00 - 17:00
Täna antakse pidulikul kontsertaktusel üle diplomid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lõpetajatele
Täna, 22. juunil kell 14 algab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suures saalis pidulik kontsertaktus, kus akadeemia lõpetajatele antakse üle lõpudiplomid.
2022/23. õppeaastal jõudis diplomini 158 üliõpilast. Bakalaureusekraad on omistatud 76 üliõpilasele, kellest cum laude lõpetajaid on 15. Magistrikraad 79 üliõpilasele, kellest 25 on cum laude lõpetajad. Doktoriõppe lõpetas sel õppeaastal 3 üliõpilast.
Välisüliõpilasi on lõpetanutest 59: 24 bakalaureuse- ja 35 magistriõppes. Cum laude lõpetajaid on kokku 13, neist 5 bakalaureuse- ja 8 magistriõppes. Diplomisaajad on lisaks Eestile pärit Soomest, Lätist, Leedust, Ukrainast, USAst, Hiinast, Aserbaidžaanist, Kolumbiast, Küproselt, Hispaaniast, Gruusiast, Rumeeniast, Iirimaalt, Itaaliast, Lõuna- Koreast, Marokost, Poolast, Portugalist, Mehhikost, Venemaalt.
Humanitaarteaduste bakalaureusekraad omistati 76 lõpetajale. Kunstide magistrikraad 59, haridusteaduse magistrikraad 7 ning sotsiaalteaduse magistrikraad 13 üliõpilasele. Doktoriõppe lõpetajaid on kolm: Maarja Mitt-Pichen filosoofiadoktor teatrikunsti alal ning Mai Simson ja Kristiina Are filosoofiadoktorid muusika alal.
„Nagu igal kevadel, on ka sel korral südames nii nukrus kui ka rõõm. Nukrus sellest, et suur hulk noori lahkub alma mater’i kaitsva tiiva alt suurde ellu, mis on täis torme, takistusi ja väljakutseid. Rõõmustada võime aga selle üle, et meie lõpetajad on tugevad, esindavad erinevaid erialasid ja muusikavaldkondi varajasest muusikast ning muusikapedagoogikast elektroonilise loominguni välja. Akadeemia on pingutanud ja andnud endast parima, et meie lõpetajad oleksid valmis tõelise eluga kohtuma ja oskaksid aina edasi õppida, et oma unistused ellu viia,” sõnab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia rektor professor Ivari Ilja.
Piduliku kontsertaktuse otseülekannet saab jälgida Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia YouTube’i kanalist siit. Kontsertaktusele sissepääs on kutsete alusel.
Hetkel on käimas ka uute üliõpilaste vastuvõtt, avalduste esitamise tähtaeg on 26. juuni kell 17. Lisainfo akadeemia kodulehelt eamt.ee.

EHL laiendatud volikogu istung
2023-06-26 00:00 - 2023-06-27 23:59
26. ja 27. juunil toimub Võrumaal EHL laiendatud volikogu istung.

Majandus- ja ettevõtlusõpetajate seltsi suvekool
2023-06-26 00:00 - 2023-06-27 23:59
26. ja 27. juunil toimub majandus- ja ettevõtlusõpetajate seltsi suvekool Viljandimaal Vanaõue puhkekeskuses.
Elbe Metsatalu, majandus- ja ettevõtlusõpetajate seltsi juhatuse liige:
Peamine teema on ringmajandus ja uute riiklike majandus- ja ettevõtlusõppe valikainekavade sisu ja muudatused. Tutvustame uusi metoodilisi õppematerjale, vahetame praktikult praktikule kogemusi, toimub seltsi aastakoosolek.
Kahjuks tuleb seekord ka õpetajal endal tasuda osalustasu, sest programm „Edu ja tegu“ enam ei toeta. Seltsi liikme osalustasu on 10, teistel majandusõpetajatel 30 eurot.
Ootame 40 osalejat. Suvekooli korraldame koostöös JA Eestiga. Registreerimine https://opetaja.ja.ee/. Info elbe.metsatalu@gmail.com.

Eesti Keele kui Teise Keele Õpetajate Liidu suvekool
2023-06-27 00:00 - 2023-06-29 23:59
27.–29. juunini toimub Eesti Keele kui Teise Keele Õpetajate Liidu suvekool Piusa ürgorus, Obinitsal, Vastseliinas, Piusa külastuskeskuses.
Ingrid Prees, Eesti Keele kui Teise Keele Õpetajate Liidu juhatuse esimees:
Suvekooli teema on „Kogume inspiratsiooni Lõuna-Eestist. Keele- ja kultuurikümblus Setumaal, Võrumaa radadel“. Eesmärk on tutvuda seto kultuuri, klaasiliiva kaevandamise, palveränduri eluga, jagada häid õpetamiskogemusi/-metoodikat õpetajalt õpetajale. Osalustasu on 90 eurot. Suvekooli toimumist toetab HTM. Oodatud on 40 liidu liiget. Täpsem info https://eestikeelteisekeelena.eu/.

Kontsert „Laulupeo pärlid II"
2023-06-29 21:00 - 22:30
VHK keelpilliorkester pühendab kontserdi XIII noorte laulu- ja tantsupeole
VHK orkester ja dirigent Rasmus Puur annavad 29. juunil Tallinna Jaani kirikus kontserdi „Laulupeo pärlid II“. XIII noorte laulu- ja tantsupeo eelõhtul toimuval kontserdil kõlavad keelpilliorkestri seaded koorilauludest, mis kõlanud laulupidude repertuaaris.
Kontsert on jätkuks 2019. aastal Eestimaa eri paigus toimunud Eesti Laulu- ja Tantsupeo sihtasutuse korraldatud kontsertidele „Laulupeo pärlid“. „Neli aastat tagasi, juubelilaulupeo eel uuris Eesti Laulu- ja Tantsupeo sihtasutus, kas oleksime valmis VHK orkestriga andma suure pidustuse puhul kontsertsarjas kontserte. Lõpuks jõudsime ideeni laulupeo kullafondi lauludest keelpilliorkestri seades, et kuulata neid teoseid ilma tekstita, keskendudes vaid muusikale,“ meenutab dirigent Rasmus Puur. Menukaid kontserte oli muusikutel ka endal väga haarav anda ja nii tekkis mõne nädala eest dirigendil eksprompt idee see kava enne XIII noorte laulu- ja tantsupidu korraks elustada. „Kontserdi kaudu saab nii end kui publikut laulupeoks häälde panna.“
Vanalinna Hariduskollegiumi muusikakooli õpilastest koosnevas keelpilliorkestris musitseerivad noored vanuses 13–19 aastat. Viimastel aastatel on orkester keskendunud valdavalt eesti muusika esitamisele – pühendanud kontserte näiteks Ester Mägi, Arvo Pärdi, Erkki-Sven Tüüri ja Tõnu Kõrvitsa loomingule ning andnud välja albumid Mart Saare, Cyrillus Kreegi ja Veljo Tormise muusikaga. Orkester on seni koostööd teinud mitmete inspireerivate interpreetidega nagu Hans Christian Aavik, Johan Randvere, Kirke Karja, Mari Kalkun, Liisi Koikson, Mari Jürjens ja mitmed teised.
Kontserdi „Laulupeo pärlid II“ kavas kõlavad meile laulupidude repertuaarist tuttavad koorilaulud. Nii on kavas näiteks Miina Härma, Mart Saare, Gustav Ernesaksa, Ester Mägi, Tõnu Kõrvitsa ja mitmete teiste heliloojate looming. „Lisaks pisimuudatustele kontserdi kavas on teisiti ka see, et meiega on laval mitmed orkestri vilistlased,“ kirjeldab Puur. „Sest eks laulupidu too ju meid kõiki mõne aja tagant kokku!“
Kontsert toimub 29. juunil algusega kell 21 Tallinna Jaani kirikus. Annetuspiletid hinnaga 5, 10 ja 15 eurot saadaval kohapeal. XIII noorte laulu- ja tantsupeo osavõtjale on kontserdile käepaelaga sissepääs tasuta.

Rapla Kirikumuusika Festival
2023-06-30 00:00 - 2023-07-15 23:59
Raplamaa kirikud täituvad festivali kontsertidega 30.06–15.07.
30. juunist 15. juulini toimub XXXI Rapla Kirikumuusika Festival maakonna kauneimates kirikutes. Festivali avakontsert 30. juunil kell 19 Rapla Maarja-Magdaleena kirikus teeb kummarduse varalahkunud heliloojale Urmas Sisaskile. Kahe nädala jooksul saab publik osa nii kammer- kui ka koori- ja orkestrimuusikast. Festivali kunstiline juht on Pille Lill, korraldaja Muusikute fond PLMF ja patroon on EELK peapiiskop Urmas Viilma.
“On suur au olla korraldamas üht Eesti vanimat festivali, mille raames suurepärased kollektiivid ja interpreedid täidavad kirikusaale imelise muusikaga”, ütleb kunstiline juht Pille Lill ja lisab, “samuti on hea meel, et seekordne festival tähistab juubeleid, kõlavad uudisteosed, saame osa autoriõhtust ning teeme kummarduse varalahkunud heliloojale.”
Avakontserdil Rapla kirkus 30.06 kell 19 esineb helilooja Urmas Sisaski auks teiste seas tema õde Siiri Sisask. Helilooja suurteos “Eesti Missa” kõlab Kaie Sauga dirigeerimisel kammerkoor Flora esituses. Kontserdil on kaastegevad käsikellade ansambel Campanelli Inna Lai dirigeerimisel, sopran Pille Lill ja klahvpillidel Raun Juurikas. Kontserdile järgneb vestlus Siiri Sisaskiga.
Festival pakub publikule kahe teose maailma esmaettekannet – Pärt Uusbergi „Kuma…” (2023) Eesti Sinfonietta ja Eesti Löökpillikvarteti esituses 9.07 ja „Regiväli” kammerkoor Head Ööd, Vend ning keelpilliorkester Collegium Consonante esituses 15.07, mõlemad Rapla kirikus algusega kell 19. Head Ööd, Vend tähistab 15.07 oma 15. tegutsemisaastat. Juubelikontserdi annab ka saksofonist Lembit Saarsalu 14.07 Vahastu kirikus kl 19. Suurmeistriga koos on laval ansambel koosseisus Olav Ehala, Toivo Unt, Toomas Rull ja lauljatar Susanna Aleksandra. Velise kirikus astub 6.07 üles Eesti tippkollektiiv Vox Clamantis Jaan-Eik Tulve juhatusel, ansambel Triskelet kuuleme 11.07 Hageri Vennastekoguduse palvemajas, keelpillikvartett Camerata Musica on Märjamaa kirikus 4.07, viiulivirtuoosid Sigrid Kuulmann ja Kristina Kriit Järvakandi kirikus 5.07 ning Estonian Cello Ensemble Käru kirikus 13.07. Kontsertidele eelnevad/järgnevad vestlus-kohtumised. Festivali lõppkontserdil antakse välja kolmandat korda Raplamaa Noor Muusik konkursi Grand Prix.
Alates 2010. aastast tegutseb festivali juures Rapla Rahvusvaheline Suveakadeemia, mille raames on korraldatud meistrikursusi keelpillimängijatele, dirigentidele ja lauljatele. Sel aastal keskendub akadeemia 4.–8. juulil lauljatele lõppkontserdiga Rapla Kultuurikeskuses 8.07 kl 19. Juhendajateks on Pille Lill ja Monika Hauswalter ning esmakordselt ka pianist/coach Simone Marziali Itaaliast.
Festivali piletid on müügis Piletilevis ja kohapeal. Kava on nähtav www.raplafestival.ee. Iga ürituse kohta saab jooksvalt infot https://www.facebook.com/raplafestival.
Rapla Kirikumuusika Festival sai alguse 1993. aastal koostöös Soome kirikumuusikutega. Festivali eesmärgiks on maailma rikkaliku muusikapärandi tutvustamine. Rapla muusikasõbrad ja külalised on nende aastate jooksul saanud kuulda mitmeid suurvorme (G. F. Händel “Messias” ja “Belsatsar”, F. J. Haydn “Loomine”, J. S. Bach “Johannese passioon” ja “Missa h-moll”, M. Reger “Psalm 100”, A. Dvořák “Missa D-duur” jt). Festivali tipphetkedeks on olnud Enn Võrgu oratooriumi “Valvake” esiettekanne helilooja 100. sünniaastapäeva puhul aastal 2005 ning Ameerika Talentide Orkestri YOA esinemine 2016. aastal, kus solistina kuulis Eestimaa publik maailmakuulsat tšellisti Gautier Capuçoni. Rapla Kirikumuusika Festivalil on üles astunud suur enamus eesti muusikaeliidist ning välisesinejaid Suurbritanniast Jaapanini. Festivali toetavad järjepidevalt Eesti Vabariigi Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapital, Raplamaa Omavalitsuste Arengufond, Rapla vald, Akzo Nobel, Harviker ja paljud teised.

ELALi suveseminar
2023-07-11 00:00 - 2023-07-13 23:59
Eesti Lasteaednike Liidu suveseminar Saaremaal

Eesti Lasteaednike Liidu suvekool
2023-07-11 00:00 - 2023-07-13 23:59
11.–13. juulini toimub Eesti Lasteaednike Liidu (ELAL) suvekool Saaremaal Kuressaares.
Evelin Sarapuu, ELAL-i juhatuse esimees:
Suvekooli teema on „Mõtted ja mustrid“. Otsime vastust küsimusele, kuidas õpetajana muuta enda mõttemustreid, mis toetaksid nüüdisaegset lähenemist õppimisele ja õpetamisele.
Kulutustest (180 eurot) panustab 120 eurot ühendus ja 60 eurot osaleja. Osalejaid on 150.

Rapla Kirikumuusika Festival
2023-07-11 19:00 - 2023-07-13 21:00
Rapla Festival jätkub Triskele ja Estonian Cello Ensemble kontsertidega.
XXXI Rapla Kirikumuusika Festivali teise nädala juhatavad sisse 11. juulil kell 19 ansambel Triskele Hageri Vennastekoguduse Palvemajas ja 13. juulil kell 19 Estonian Cello Ensemble Käru kirikus. Festivali kunstiline juht on Pille Lill ning korraldaja Muusikute fond PLMF.
“Festivali esimene nädal oli publikurohke ja tõi rõõmu eriilmeliste kontsertidega”, ütleb Pille Lill ja lisab, “algav nädal on juubelihõnguline ja toob kuulajateni taaskord maailma esiettekande ning võimaldab nautida ansambli-, koori- ja orkestrimuusikat”.
Täna, 11. juulil kell 19 esineb Hageri Vennastekoguduse Palvemajas ansambel Triskele koosseisus Tarmo Tabas (laul), Ergo-Hart Västrik (laul), Heikki-Rein Veromann (flöödid, laul), Toivo Sõmer (lauto, mandoola, kandled, laul) ja Janno Mäe (trummid, kellamäng, laul). Kontserdi kava koosneb põhiosas eesti rahvakoraalidest ja vennastekoguduse lauludest, mille seaded on valminud ansambli ühisloominguna, helipilti on rikastatud nii eesti rahvapillide kui ka keskaja muusika instrumentidega. Palvemaja on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Hoone ehitati tõenäoliselt 1820 ning see on vanim Eesti mandriosa vennastekogudusliikumise palvemaja.
ANSAMBEL TRISKELE liikmeid ühendab huvi eri maade ja rahvaste muusikatraditsioonide vastu. Kahekümne kahe tegutsemisaasta jooksul on Triskele välja andnud seitse CD-albumit: Eesti rahvakoraalide kõrval on ansamblile inspiratsiooni pakkunud arhailine regilauluvaramu, samuti on järjepidevalt esitatud Euroopa keskaja muusikat. Ansambel ühendab oma seadetes rahvapärase laulmisviisi ning rikkaliku instrumentaariumi. Triskele on andnud kontserte paljudes Eestimaa kirikutes ning üles astunud pärimus- ja kirikumuusika festivalidel, näiteks Montalbane ja Usedomi festivalidel Saksamaal, Püha Vaclavi muusikafestivalil Prahas, Sommelo rahvamuusika festivalil Soomes, rahvusvahelisel festivalil Skamba skamba kankliai Vilniuses ja tosinal korral Viljandi Pärimusmuusika Festivalil. 2017. aasta oktoobris pälvis ansambel Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia Eesti vaimulike rahvaviiside esitamise ja traditsioonide edasikandmise eest.
13. juulil on publik oodatud Käru kirikusse kell 19, kus astub üles Estonian Cello Ensemble koosseisus Andreas Lend, Marius Järvi, Andres Metspalu ja Johannes Sarapuu. Tšellokvarteti seades tulevad esitusele J. S. Bachi prelüüd ja fuuga c-moll, Arvo Pärdi „Da pacem Domine“, G. Goltermanni „Kaks salongimuusika teost“, G. Sollima „Terra Aria“, J. Klengeli “Teema ja variatsioonid”, D. Popperi „Kontsertpolonees“ ning R. Wagner „Pidulik teos“ ooperist „Lohengrin“.
ESTONIAN CELLO ENSEMBLE loodi 2014. aastal mitme noorema põlvkonna tipp-tšellisti initsiatiivil. Nii Eestis kui ka välismaal resideeruvate ansambli liikmete soov on esitada tšelloansamblitele loodud muusikat, tellida uudisloomingut Eesti heliloojatelt ning teha koostööd omanäoliste artistidega. Ansambel on üles astunud mitmetel mainekatel festivalidel (Ritmo Delle Citta” ning Ambria Jazz Itaalias, ”Turun Muusikijuhlat” Soomes, Eesti Muusika Päevad, Leigo Järvemuusika, Pärdi Päevad Rakveres jm.). Artistidest on ansambel teinud koostööd Erkki-Sven Tüüri, Mirjam Mesaki, Kadri Voorandi, Holger Marjamaa, Hanna-Liisa Uusma, Vaiko Epliku, Valter Soosalu, Mari Pokineni jt. Heliloojatest on tšellistidele teoseid ning seadeid loonud Arvo Pärt, Erkki-Sven Tüür, Galina Grigorjeva, Tõnu Kõrvits, Margo Kõlar, Timo Steiner, Aleksandr Žedeljov jt.
XXXI Rapla festivali viimased kaks kontserti toimuvad 14. juulil Vahastu kirikus, kus esineb juubilar Lembit Saarsalu Kvartett (kaastegev solist Susanna Aleksandra) ning 15. juulil Rapla Maarja-Magdaleena kirikus astuvad üles Pärt Uusbergi dirigeerimisel kammerkoor Head Ööd, Vend ja keelpilliorkester Collegium Consonante. Lõppkontserdil antakse üle ka Raplamaa Noor Muusik 2023 Grand Prix.
Festival kontserdid on algusega kell 19.00. Kava on nähtav www.raplafestival.ee
Piletid on müügis Piletilevis ja kohapeal.
Iga ürituse kohta saab jooksvalt infot https://www.facebook.com/raplafestival
Rapla Kirikumuusika Festival sai alguse 1993. aastal koostöös Soome kirikumuusikutega. Festivali eesmärgiks on maailma rikkaliku muusikapärandi tutvustamine. Rapla muusikasõbrad ja külalised on aastate jooksul saanud kuulda mitmeid suurvorme (G. F. Händel “Messias” ja “Belsatsar”, F. J. Haydn “Loomine”, J. S. Bach “Johannese passioon” ja “Missa h-moll”, M. Reger “Psalm 100”, A. Dvořák “Missa D-duur” jt). Festivali üheks tipphetkeks on olnud Enn Võrgu oratooriumi “Valvake” esiettekanne helilooja 100. sünniaastapäeva puhul (2005) ning Ameerika Talentide Orkestri YOA esinemine Carlos Miguel Prieto dirigeerimisel (2016), kus solistina astus lavale maailmakuulus tšellist Gautier Capuçon. Festivalil on üles astunud enamus eesti muusikaeliidist ning välisesinejaid Suurbritanniast Jaapanini. Festivali toetavad järjepidevalt Eesti Kultuurkapital, Eesti Vabariigi Kultuuriministeerium, Raplamaa Omavalitsuste Arengufond, Rapla vald, Akzo Nobel, Harviker ja paljud teised.

Avatud talude päev ja avatud uksed Järvamaa Kutsehariduskeskuse Särevere õppekohas
2023-07-16 00:00 - 23:59
16. juulil avatud talude päev ja avatud uksed Järvamaa Kutsehariduskeskuse Särevere õppekohas.

Rahvusvaheline geoloogia konverents
2023-07-18 00:00 - 2023-07-21 23:59
Rahvusvahelisel geoloogia konverentsil arutletakse Maa arenguloo ja kliimamuutuste üle
18.–21. juulil toimub Tallinnas 14. rahvusvaheline ordoviitsiumi sümpoosion („14th International Symposium on the Ordovician System“), mille keskmes on Maa ja elu mitmesaja miljoni aasta tagune arengulugu ning selle mõju tänapäevase keskkonna kujunemisele.
Konverentsile tulnud Euroopa, Põhja- ja Lõuna-Ameerika, Aasia ning Austraalia tippteadlased saabusid Eestisse juba eelmisel nädalal. Koos uuriti Eesti geoloogilisi vaatamisväärsusi Põhja-Eesti rannikul, külastasid karjääre ja teisi aluspõhjakivimite paljandeid. Näiteks tutvuti Põhja-Kiviõlis põlevkivi ja Aru-Lõunas lubjakivi kaevandamisega, käidi Reinu ja Sutlema lubjakivikarjääris Raplamaal ning Vasalemma karjääris Harjumaal.
Neljapäevasel konverentsil saavad osalejad ülevaate viimaste aastate tähtsamatest avastustest. Ürituse üks peakorraldajaid, Tartu Ülikooli paleontoloogia ja stratigraafia professor Tõnu Meidla võttis konverentsi temaatika kokku järgnevalt: „Ordoviitsium mängis üle 400 miljoni aasta tagasi olulist rolli tänapäevase Maa ja meile tuttavate eluvormide kujundamisel. Selle ajastu uurimine on ülioluline, et mõista sügavamalt Maa ajalugu, elu evolutsiooni, aga ka kliimamuutusi ja geoloogilisi protsesse.“
Ordoviitsiumi ajastul moodustusid mitmesugused maapõuerikkused, muu hulgas meie põlevkivi. „Uurimistöö aitabki meil mõista paljude kaasaegsete liikide ja ökosüsteemide päritolu ning annab lisaks väärtuslikke õppetunde selle kohta, kuidas reageerib elu karmidele keskkonnamuutustele ja väljasuremisjuhtumitele, millega praegu silmitsi seisame,“ ütles Meidla.
Tallinna Tehnikaülikooli geoloogia kaasprofessori Olle Hintsi sõnul saavad teadlased minevikust õppides täpsustada kliimamudeleid, parandada tulevaste kliimamuutuste prognoose ning aidata välja töötada tõhusamat poliitikat kliimamuutuste mõju leevendamiseks. „Ordoviitsiumi kliima- ja keskkonnamuutuste uurimine parandab meie arusaamist Maa kliimasüsteemist üldisemalt ja selle tundlikkusest eri teguritele, sealhulgas kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni muutustele,“ leidis ta.
Konverentsi päevakava ja muu teabe leiab ürituse kodulehelt.
Konverentsi korraldavad ja toetavad Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Eesti Geoloogiateenistus, Eesti Loodusmuuseum, Skandinaavia teadusorganisatsioon Lethaia Foundation ja Rootsi teadusselts Geologiska Föreningen.

Viljandi pärimusmuusika festival
2023-07-27 00:00 - 2023-07-30 23:59
Viljandi pärimusmuusika festival kingib 30. sünnipäeva puhul publikule pooled kontserdid tasuta
27. – 30. juulini toimuva Viljandi pärimusmuusika festivali põhiprogrammis on üheksal laval üle 70 kontserdi. Lisaks pääsmetega passialas toimuvale põhiprogrammile on festivalil ümmarguse tähtpäeva puhul publikule kingituseks tasuta sissepääs pärimeetri alale ning ligi 70 tasuta kontserti kahel passialast linna poole jääval laval.
Vabaduse platsilt algav pärimeetri ala külgneb lauluväljakul, Pärimusmuusika Aida juures ning lossimägedes paikneva passialaga. Pärimeeter on vaba sissepääsuga, kuid turvakontrolliga ning seal asuvad toiduala, laste- ja käsitööala ning Roheline lava.
Roheline lava asub traditsioonilises kohas Jaani kiriku ja Tasuja puiestee vahelisel murul ning pakub sel aastal kuulamiseks üle viiekümne etteaste.
“Ümmarguse ning väärika toimumiskorra numbrini jõudnud Viljandi pärimusmuusika festival on andnud korraldajaile hea võimaluse muhedalt nostalgitsemiseks. Seepärast leidsime, et Viljandi linnarahvas peab saama Rohelise lava programmist ning toiduhoovist osa tasuta – nii nagu see oli festivali algusaastatelgi. Meie jaoks on hea ning sõbralik suhe oma inimestega oluline,” rääkis festivali pealik Ando Kiviberg.
Festivalimelust osa saamiseks on ka linnasüdames avatud üks lava, mille programmi eest tasu ei küsita. “Õlleõu oli nähtus, mis käis samuti esimeste festivalide juurde, mil peo süda asus toonases Kultuurikolledži ehk praeguses Park hotelli hoones. Õlleõu oli festivali tuiksooneks ja muusikute kohtumispaigaks ning asus seal, kus täna on hotelli uhke fuajee ja aatrium,“ meenutas Kiviberg.
30. pärimusmuusika festivali puhul otsustati ühendada kaks ideed – nostalgiakummardus festivali algaastatele ning luua intiimne püüne ehedatele külapillimeestele. “Kuna Õlleõueski saab ehedat pillimängu kuulata tasuta, rõõmustab seegi lisandus loodetavasti kõiki neid, kes eelistavad festivali nautida piletit lunastamata,” rääkis festivali pealik.
XXX Viljandi pärimusmuusika festivali ajal Lossi tänav 6 hoovis asuv Õlleõu on avatud kõigil neljal päeval kella 13-st kuni 23-ni ning autentsed külapillimehed annavad igal päeval neli kontserti, millest saab osa kella 16-st 20-ni.
Lisainfot festivali kava, lisaprogrammi ja õpitubade kohta leiab festivali kodulehelt viljandifolk.ee.

Eesti Prantsuse Keele Õpetajate Seltsi suvepäevad
2023-08-02 00:00 - 2023-08-03 23:59
2. ja 3. augustil toimuvad Eesti Prantsuse Keele Õpetajate Seltsi suvepäevad Pärnus.
Aleksandra Ljalikova, prantsuse keele õpetajate seltsi juhatuse liige:
Suvekoolis räägitakse Erasmuse projektitaotluse kirjutamisest ja uuendatud õppekava rakendamisest. Toimuvad töötoad.
Oodatud on 25 osalejat.
Saime toetust õpetajate ühenduste koostöökojalt, Haapsalu frankofiilide ühingult ja Charles Defforey sihtasutuselt (Prantsusmaa).

Haridusühenduste suvekool
2023-08-02 00:00 - 2023-08-04 23:59
2.–4. augustini toimub haridusühenduste suvekool Toilas.
Korraldus koos Harnoga. Läbiv üldteema on eestikeelse hariduse jätkusuutlikkus. Oma sisupanuse annavad Eesti Hariduse Kvaliteediagentuur, TÜ teaduskool, TÜ ja TLÜ, Harno, HTM ja haridusühendused.

Eesti Sotsiaalpedagoogide Ühenduse suvekool
2023-08-07 00:00 - 2023-08-08 23:59
7. ja 8. augustil toimub Eesti Sotsiaalpedagoogide Ühenduse (ESPÜ) suvekool Võrumaal Vaskna turismitalus.
Minni Aia-Utsal, ESPÜ juhatuse esimees:
Suvekooli teema on „Sotsiaalpedagoog toetajana digimaailmas“. Koolitajate abiga õpime, milline on tänapäeva noor sotsiaalmeedias, kuidas toetada lapsi ja noori nutisõltuvuse korral, ning arutleme digimaailma võlude ja valude üle sotsiaalpedagoogilises töös.
Suvekooli hinda ei oska veel öelda, kuna mõned kokkulepped on lahtised. Suvekooli eest on tasunud tavaliselt tööandja. Osalejaid on kuni 50.

Arvamusfestival
2023-08-11 00:00 - 2023-08-12 23:59
Arvamusfestival Paides.

Noore õpetaja motivatsioonilaager
2023-08-14 00:00 - 2023-08-15 23:59
Noore õpetaja motivatsioonilaager

Eesti Haridustöötajate Liit (EHL) korraldab ka see aasta uutele õpetajatele motivatsioonilaagri! See toimub 14. ja 15. augustil (E ja T) 2023 a. Saku Noortelaagris (https://talu.eelk.ee/). Üritus on mõeldud õpetajaks õppivatele tudengitele, kes sügisel lähevad esimest korda haridusasutusse tööle ja kuni kolm aastat haridusasutuses töötanud pedagoogidele. Motivatsioonilaagri mõte on alustavaid õpetajaid toetada ning anda tööks praktilisi näpunäiteid. Lisaks uusi kontakte luua, kogemusi vahetada ja toredaid mõttekaaslasi leida!

Teemadest käsitleme seekord:
Kogenud kolleegi juhised;

Kaasav haridus;
Digikeskkonnad;
Tööõiguse olulisemad aspektid haridusasutuses;
Töötuba: Ettepanekud ja ootused õpetajalt õpetajale ning EHL-le
Registreerumise tähtaeg on 30.06.2023 või kuni kohtade täitumiseni. Täpsema programmi koos esinejatega saadame registreerunutele peatselt.

EHLi liikmele on üritus tasuta! Mitteliikmele on üritusel osalemise tasu 65 eurot (sisaldab ka nii majutust kui toitlustust).

NB! Kui sa ei ole veel EHLi liige, aga sooviksid liikmeks astuda, siis saad avalduse esitada meie veebilehel
https://ehl.org.ee/hakka-liikmeks/liikmeks-astumise-avaldus/
