Konverents „IT ja inseneeria koolis – võimaluste võti”
2025-04-03 00:00 - 23:59 (Europe/Tallinn)
Konverents „IT ja inseneeria koolis – võimaluste võti”
3. aprillil 2025
Rakett69 Teadusstuudiod, Tallinn

Kutsume kõiki üldhariduskoolide juhte ja juhtkonnaliikmeid inspireerivale IT- ja inseneeriahariduse konverentsile!

Eesti üldharidus on juba maailmas kõrgelt hinnatud, kuid tulevikuoskuste, sealhulgas IT- ja inseneeriaalaste pädevuste, arendamine vajab senisest enam tähelepanu ja süsteemset lähenemist. Just need oskused aitavad õpilastel kohaneda kiiresti muutuva ja tehnoloogiapõhise maailmaga. Uuringud näitavad, et võimaluste võti peitub just üldhariduskoolides, kus nende oskuste arendamine alguse peaks saama.

Konverentsil arutleme, miks on oluline neid oskusi koolis arendada ning kuidas toetada õpilasi nii tänaste kui ka homsete väljakutsete lahendamisel.
Päevakava:
Päeva juhib Omari Loid, PRAKTIKALi asutaja.
9:45 Registreerimine ja tervituskohv
10:30 Sissejuhatus päeva
10:35 Haridus- ja Noorteameti peadirektori Jaak Raie avasõnad
10:40 Taavi Kotka ja Henrik Roonemaa kahekõne
11:10 „AI arengule jalgu jäämise õppetunnid” – Linnar Viik
11:40 „Koolijuhi vaade IT hariduse tähtsusele” – Oleg Shvaikovsky
12:00-13:00 Lõuna
13:00 „Influencer või insener? Noorte vaade tänasele tehnoloogiaharidusele koolis” – Adele Mikelsaar, Rasmus Vau, Davier Anis. Arutelu juhib Omari Loid
13:30 „Haridusvaldkond muutuste tuules” – Kristina Kallas
14:00 „Informaatikaõpe Eestis – murrame müüte” – Kristi Salum ja Riin Saadjärv
14:30 „Kus on peidus järgmised ükssarvikud” – Ede Schank Tamkivi
14:50-15:10 Paus
15:10 „Inseneeria koolis: Tõrvandi Kooli ja Vanalinna Hariduskolleegiumi näitel” – Kristi Aria ja Anu Nigesen
15:35 „Tööandja vaade inseneeria rollile hariduses” – Tarmo Roos
15:55 „Tudengivormel – noore inseneri teekond tippu” – Harry Aus
16:15 Konverentsi lõpetamine

Haridusvaldkonna konverents "SUUR PLAAN"
2025-04-04 00:00 - 23:59
Tallinnas hakatakse arutama LTT haridusvaldkonna suurt plaani
4. aprillil toimub Tallinnas konverents „SUUR PLAAN“, kus arutatakse, kuidas kasvatada teaduspõhist maailmavaadet noortes ning tagada Eestile inseneride ja tippspetsialistide järelkasv.
Tulevikku vaatava konverentsi fookuses on loodus- ja täppisteaduste ning tehnoloogia (LTT) valdkonna haridus, selle roll Eesti majandusarengus ja riigi kestlikkuses. „Riigi julgeoleku tagamise kõrval on Eesti riigi pea sama oluliseks väljakutseks majanduse hea käekäik ja areng. Selleks on vältimatult vajalik suurendada ettevõtete poolt loodavat lisandväärtust, mis omakorda tugineb tööjõu tootlikkusele,“ sõnas Eesti Inseneride Liidu tegevjuht Ando Leppiman.
Leppimani sõnul peame ühiskonnana tagama, et ettevõtetel oleks nii täna kui ka tulevikus piisavalt nutikat ja kvalifitseeritud tööjõudu – eelkõige insenere ja tippspetsialiste. „Oluline on mõista inseneride järelkasvu puudumise juurpõhjuseid ning tegeleda lahenduste leidmisega nii haridussüsteemis kui ka majanduse juhtimises. Konverents pakub võimaluse õppida teiste riikide praktikast ning seada ühiselt järgmisi teetähiseid.“
Konverentsi üks eestvedajatest, Eesti Teadushuvihariduse Liidu esindaja Heilo Altin, rõhutab vajadust koostöö ja laiapõhjalise vaate järele: “Eesti vajab suurt plaani, et pakkuda noortele looduse-, teaduse- ja tehnikavaldkonna jätkusuutlikku ning aukudeta teekonda lasteaiast kõrgkoolini, mis aitavad viia teadlike karjäärivalikuteni.“ Juta Asuja, kes on Inseneriakadeemia programmijuht lisab, et „Just selline arutelu on hädavajalik, et luua tervikpilt, kuidas tagada Eestile kestlik ja konkurentsivõimeline tulevik. Inseneriakadeemiale on pandud kõrged ootused, et lahendada inseneride nappus ja panustada hariduse arendamisse – ent see on vaid üks osa suuremast süsteemist. Terviklikud lahendused saavad sündida ainult siis, kui vaatame suurt plaani koos. See konverents loob võimaluse jagada kogemusi, õppida teistelt ja kujundada ühiselt järgmised sammud.”
Päeva jooksul astuvad ettekannetega üles ka Rauno Vinni (Riigikontroll), Margus Haidak (HTM), Juta Asuja (HARNO, Inseneriakadeemia), Oliver Mets (INSERO) ja mitmed teised valdkonna eksperdid. Lisaks viiakse läbi töötubasid, mis on suunatud alternatiivsete koostööskeemide uurimisele Leedu STEAM-ökosüsteemi näitel ja samuti kaardistatakse peamised LTT ja haridusvaldkonna elemendid ja seosed.
Konverentsi ajakava ja lisainfo on leitav teadushuvi.ee/konverents-suur-plaan

Pulganuku meisterdamise töötuba
2025-04-05 11:00 - 12:00
Pulganuku meisterdamise töötuba
Aeg: 15.02, 08.03, 22.03, 05.04, 19.04, 03.05, algus kõigil kell 11
Koht: Nukuteatrimuuseum
Kirjeldus:
Ainulaadne võimalus osaleda Nukuteatrimuuseumi väikelastele mõeldud tegevustes, mis avavad nukuteatri võlumaailma.
Pulganuku valmistamise töötoas tutvutakse mitmete erinevate nukuliikidega, mille järel valmivad teatraalsed pulganukud. Pärast nuku valmimist võib iga sündinud tegelane esimest korda teatrilavale astuda.
Töötuba on sobilik alates 3. eluaastast. Pisematel lastel on vajalik lapsevanema abi, kuna töötoas kasutatakse kääre, liimi ning vildikaid.
Vanus: 3+
Töötoa kestus: 40 minutit
Pilet peab olema kõigil külastajatel.
Vaata lisa noorsooteater.ee

Noorlingvistide keeleklubi: Kas oleme mitmekeelsemad, kui arvame ja välja näitame?
2025-04-05 12:00 - 15:00
Noorlingvistide keeleklubi: Kas oleme mitmekeelsemad, kui arvame ja välja näitame?
5. aprill kl 12.00–15.00 Noorlingvistide keeleklubi: Kas oleme mitmekeelsemad, kui arvame ja välja näitame?; Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudis.
Kuidas kirjeldataksite CV-s oma keeleoskust? Kas on keeli, mida olete õppinud, aga mida arvate end mitte oskavat? Töötoas arutame, mis on keeleoskus (keelerepertuaar), kas ja kuidas seda mõõta ning mismoodi sellest teistele jutustada.
Töötuba viib läbi keelepoliitika teadur Kerttu Rozenvalde (TÜ).
https://sisu.ut.ee/noorlingvist/

Muusikauuringute kevadkonverents ootab esinejate abstrakte
2025-04-07 00:00 - 23:59
Muusikauuringute kevadkonverents ootab esinejate abstrakte
8. mail algusega kell 10 toimub Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias traditsiooniline muusikauuringute kevadkonverents, mida korraldab akadeemia koostöös Eesti Muusikateaduse Seltsiga.
Kevadkonverentsile on oodatud esinema noorema põlvkonna muusikauurijad keskkooliõpilastest doktorantideni välja, kelle teadustöö või uurimisprojekt käsitleb muusikat.
Oma osalemissoovist palume teada anda hiljemalt 7. aprillil siin, esitades kuni ühe lehekülje pikkuse suulise või posterettekande abstrakti.
Konverentsil esinejad selguvad hiljemalt 21. aprillil.
Kontaktid:
Laura Schotter, laura.schotter@eamt.eeMarju Raju, marju.raju@eamt.eeBrigitta Davidjants, brigitta.davidjants@eamt.ee

Harjumaa hariduse infopäev
2025-04-08 00:00 - 23:59
Harjumaa hariduse infopäev 8. aprillil 2025.
Info Harjumaa hariduse infopäev

Õpilaste Teadusfestival
2025-04-08 00:00 - 2025-04-09 23:59
Õpilaste Teadusfestival AHHAA teaduskeskuses 8. ja 9. aprillil 2025.
Festivali programm – Miks?

Töö- ja karjäärimess 2025
2025-04-08 00:00 - 2025-04-10 23:59
8.–10. aprillini saad messilehel tutvuda tööandjatega, valida praktika- ja tööpakkumisi, avastada õpilasvarjutamise võimalusi, haridusasutusi ning põnevaid erialasid. Osale huvitavates veebiloengutes – eksamitega toimetulek, portfoolio koostamine, AI-oskuste omandamine on vaid mõned näited. Aruta oma tulevikuplaane karjäärinõustajaga, viimistle kandideerimisdokumente ning harjuta eesolevaks töö- või koolivestluseks.
10.04 toimub konverents, kus otsitakse vastust, milliseid töötajaid vajab tänane tööandja. Tasuta virtuaalsele messile on oodatud huvilised igas vanuses ning asukohast sõltumata.
Tule messile!

Lihavõtted Eesti Vabaõhumuuseumis
2025-04-08 00:00 - 2025-04-17 23:59
08.04–17.04 Lihavõtted Eesti Vabaõhumuuseumis (Eesti Vabaõhumuuseum, Vabaõhumuuseumi Tee 12, Tallinn, Eesti )
Kuigi suur nädal on üsna vaoshoitud ning kurbusesse rüütatud, on see vaid ettevalmistus ülestõusmispühade ning uue elu ettekuulutuseks. Värvime erinevate taimedega värvilisi mune ja saame teada, millistest päevadest koosneb suur nädal. Vaata lisa
https://lydian.ee/broneeri/programmid/evm/lihavotted/

Linnade ja Valdade Päevad
2025-04-09 00:00 - 2025-04-10 23:59
Linnade ja Valdade Päevad toovad fookusesse kohalike omavalitsuste võtmeküsimused
9.–10. aprillil toimub Tallinnas Eesti kohaliku tasandi aasta suurim sündmus – XIX Linnade ja Valdade Päevad, mis toovad kokku ligi tuhat omavalitsusjuhti, spetsialisti, riigiasutuste esindajat ja koostööpartnerit üle kogu Eesti.
Kahepäevase foorumi keskmes on omavalitsuste jaoks kõige olulisemad ja praktilisemad teemad alates haridusest ja sotsiaalhoolekandest kuni rohepöörde, energialahenduste ja digiteenusteni. Kavas on üle 150 ettekande, arutelu ja paneeli, kus astub üles ligikaudu 280 esinejat.
Suur osa programmist on pühendatud hariduse ja sotsiaalvaldkonna sõlmküsimustele: koolivõrgu korrastamisele, eestikeelsele õppele üleminekule, tervise- ja sotsiaalteenuste lõimimisele ning vaimse tervise toetamisele. Energiateemad ulatuvad kogukonnaenergeetikast ja biogaasist kuni geotermaalenergia ning ringmajanduse võimalusteni.
Esile tõusevad ka juhtimise, personalitöö ja digiteenuste areng – kuidas juhtida omavalitsust väärtuspõhiselt, kaasata erinevaid põlvkondi ning rakendada kasutajakeskset teenuseloomet. Lisaks käsitletakse siseturvalisust ja kriisivalmidust, kohalike eelarvete kujundamist ja EL-i rahastusperioodi 2028+ väljavaateid.
Erilist tähelepanu saavad planeerimine ja elukeskkond, liikuvus ja ühistransport, õigusloome ning kogukondade ja vabaühenduste roll. Programm toob kokku ka kogemused väikestest omavalitsustest, kus IKT, ettevõtlus ja kogukonnaaktiivsus arenevad sageli piiratud ressursside tingimustes, kuid innovaatilise lähenemise toel.
Ürituse korraldustoimkonna liige Sirje Ludvig sõnas, et tänavune huvi Linnade ja Valdade Päevade vastu ületas kõik varasemad aastad. „Registreerimise pidime sel korral sulgema juba enne ametlikku tähtaega – huvilisi oli lihtsalt rohkem, kui ruumid mahutavad. See näitab, et linnade ja valdade päevad on omavalitsustöötajate jaoks muutunud tõeliselt oluliseks õppimise ja koostöö platvormiks,“ ütles Ludvig.
Teemade sisulise kasvu toob esile ka Eesti Linnade ja Valdade Liidu tegevdirektor Veikko Luhalaid. Tema sõnul on osalejate ring tänavu märgatavalt laienenud. „Esmakordselt sisustavad töötoa ka maakondlikud arenduskeskused ja omavalitsusliidud. Lisaks on programmis tugevamalt fookuses teemad, mis varem on jäänud tahaplaanile – näiteks väärtuspõhine juhtimine ja personalitöö areng, mis on võtmetähtsusega kogu kohaliku tasandi kestlikkuse jaoks,“ märkis ta.
Üks foorumi tipphetki toimub 9. aprilli õhtupoolikul, kui lavale astuvad Martin Helme (EKRE), Kristina Kallas (Eesti 200), Aivar Kokk (Isamaa), Mihhail Kõlvart (Keskerakond), Lauri Läänemets (SDE) ja Maris Lauri (Reformierakond). Debatti juhib ERRi ajakirjanik Johannes Tralla.
Lisaks aruteludele on avatud messiala, kus partnerid avalikust ja erasektorist tutvustavad oma lahendusi hariduse, sotsiaalteenuste, IT ja energeetika vallas.
Ürituse päevakava https://www.elvl.ee/lvp

Konkurss „Noor Muusik – Tallinn 2025“
2025-04-09 00:00 - 2025-04-14 23:59
Konkurss „Noor Muusik – Tallinn 2025“
9.–14. aprillini leiab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias aset rahvusvaheline konkurss „Noor Muusik – Tallinn 2025“, mis pakub kuni 15-aastastele klaveri-, viiuli- ja tšellomängijatele võimaluse end proovile panna. Kõik konkursi voorud, samuti EMTA suures saalis toimuv lõppkontsert ja auhinnatseremoonia on tasuta ning avatud kõikidele kuulajatele.
„Rahvusvaheline konkurss „Noor Muusik“ toimub aastast 1997 ning on saanud oluliseks teetähiseks noortele klaveri-, viiuli- ja tšellomängijatele Eestist ja mujalt. Sündmus toob Tallinnasse rahvusvahelisel tasemel noored interpreedid paljudest riikidest, kes astuvad publiku ette nii soolokavaga kui solistina orkestri ees. Loodan, et konkurss pakub meeldejäävaid muusikaelamusi kuulajatele ning inspiratsiooni osalejatele nende muusikuteel,“ sõnab pianist, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud ning konkursi kunstiline juht Mihkel Poll. Sel aastal juba 14. korda toimuvale sündmusele panid 1997. aastal aluse Reet ja Märt Hunt.
Osalejad jagunevad vanuse järgi kahte kategooriasse: kuni 12-aastased ning 13–15-aastased. Kõik Tallinnas üles astuvad noored interpreedid on juba läbinud videovooru, kohapeale on kutsutud 61 muusikut 16 riigist. Siin võisteldakse kahes voorus – I voorus esitavad kõik võistlejad soolokava ning finaalis saavad noored muusikud võimaluse musitseerida koos EMTA Sinfoniettaga dirigent Toomas Vavilovi juhatusel.
Igat pillirühma hindab rahvusvaheline kolmeliikmeline žürii. Pianistide žüriisse kuuluvad Ivari Ilja, Aidas Poudžiukas (Leedu) ja Carlos Juris (Soome). Viiuldajaid hindavad Arvo Leibur, Chris Duindam (Holland) ja Marta Spārniņa (Läti). Tšelliste Mart Laas, Ramutė Kalnėnaitė (Leedu) ja Erkki Lahesmaa (Soome).
Traditsiooniliselt on vanema vanuseastme iga pillirühma kavas uudisteos Eesti heliloojalt. Seekordsete uudisteoste autor on helilooja Tauno Aints.
Lõppkontserdil, mis toimub 14. aprillil kell 18.00 EMTA suures saalis, esinevad kõigi kolme eriala mõlema vanusegrupi võitjad EMTA Sinfonietta solistidena dirigent Toomas Vavilovi juhatusel. Lõppkontsert ja auhinnatseremoonia on avatud tasuta kõikidele muusikasõpradele. Finaale ja lõppkontserti saab jälgida ka otseülekande vahendusel akadeemia Youtube’i kanalil.
Konkursi „Noor Muusik“ patroon on Tallinna linnapea, sündmus kuulub UNESCO Muusikalinn programmi.
Rohkem infot https://youngmusiciantallinn.com

Eesti Klassiõpetajate Liidu kevadseminar/aastakoosolek
2025-04-11 00:00 - 23:59
11. aprill – Eesti Klassiõpetajate Liidu kevadseminar/aastakoosolek Tallinnas.

Eesti Psühholoogide Liidu aastakonverents
2025-04-11 00:00 - 23:59
Ärev aeg nõuab selget pead – Eesti Psühholoogide Liit ootab aastakonverentsile
11. aprillil toimub Tartus, V Spas, Eesti Psühholoogide Liidu aastakonverents, mis keskendub kohanemisele muutliku maailmaga.
Kliimakriisid, geopoliitilised pinged, tehnoloogilised murrangud ja vaimse tervise küsimused ei jäta kellelegi võimalust jääda kõrvaltvaatajaks. Kuid kas eestlane on valmis neis oludes mitte üksnes ellu jääma, vaid ka inimeseks jääma? Või isegi – edenema?
Konverentsi ettekanded annavad sellele küsimusele, millega iga inimene varem või hiljem silmitsi seisab mitmetahulise vaate:

Tuul Sepp uurib, kas loomadel on kriisistrateegiaid, mida inimesel oleks mõistlik matkida.
Andero Uusberg vaatleb, mida meie keelekasutus meie kohta reedab.
Helo Liis Soodla jagab tööriistu teadmatuse talumiseks – oskuseks, mida vajame rohkem kui kunagi varem.
Antek Kasemaa räägib, mida on õppida sõjaväelisest distsipliinist ja selgusest, kui eksimisruumi pole.
Madis Parksepp keskendub noorte vaimsele arengule ja küsib, kus kulgeb normaalsuse ja häire piir.
Maaja Vadi lahkab, miks ühed organisatsioonid sünnivad kriisis uuesti, teised aga haihtuvad.

Eesti Psühholoogide Liidu 2025. aasta konverentsi lõpetab arutelu „Milline peaks olema 21. sajandi eestlane?“, kus Marju Lauristin, Anu Realo ja Kaimo Kuusk visandavad tulevikukindla eestlase vaimse ja psühholoogilise portree. Kas meil on vaja uut rahvuslikku kuvandit – või hoopis unustada kogu kuvandimäng ja keskenduda sellele, kuidas iga inimene, kogukond ja institutsioon saab toetada ühiskonna vastupanuvõimet?
Konverentsi üks peakorraldaja, psühholoog Kätlin Konstabel märgib: „Tänapäeva ühiskonda läbivad kaks vastassuunalist, ent kummatigi teineteist võimendavat jõujoont: paanika ja passiivsus. Ühed kuulutavad peatset hukku, teised ohkavad fatalistlikult, et midagi pole parata. Ent kas poleks aeg – vähemalt üheks päevaks – võtta end kokku, vaadata asjadele otsa ja küsida: kuidas edasi? Millised on need tööriistad ja mõtteviisid, mis aitavad meie psüühikal mitte ainult keerulistes oludes toime tulla, vaid ka tegelikult edeneda, kasvada, jõuda kuhugi?“ Konstabel lisab, et eriti oodatud on konverentsile inimesed, kelle suunavalikutest sõltub paljude teiste hoiakute ja otsuste kujunemine. „Usun, et konverentsil jagatavad ideed ja praktilised tööriistad ei aita üksnes igapäevastes segadustes paremini orienteeruda, vaid toetavad ka laiemalt Eesti ühiskonna arengut. Keskendume lahendustele, mõtestatud tegutsemisele ja sellele, kuidas mitte lihtsalt püsima jääda, vaid ka edasi liikuda.“
See ei ole lihtsalt konverents – see on mõttepingutus, mis viib edasi kogu ühiskonda. Ühine meiega.

Üleriigiline võistumängimine
2025-04-11 00:00 - 23:59
Poolsada noort koguneb Viljandisse üleriigilisele võistumängimisele
11. aprillil toimub Viljandi Pärimusmuusika Aidas juba 17. üleriigiline võistumängimine, kus lavale astub ligi viiskümmend noort pärimusmuusikut üle Eesti. Päeva jooksul saab kuulda mitmesuguseid pille, omanäolisi etteasteid ning kogeda noorte esituses ehedat pärimusmuusikat.
Võistumängimisel osalevad 7–19-aastased noored, kes tegelevad pärimusmuusikaga muusika- ja huvikoolides või eraõpetajate juhendamisel. Iga osaleja esitab kaks eriilmelist eesti pärimusmuusika pillilugu, millest üks on seotud esitaja kodukandi või isikliku looga.
„See on üks aasta oodatumaid hetki nii õpilasele kui ka õpetajale,“ sõnas Eesti Pärimusmuusika Keskuse programmi- ja haridusvaldkonna juht Margit Kuhi. „Võistumängimine on oluline kohtumispaik, kus tuuakse välja õppeaasta jooksul valminud viljad. Noored saavad end soolopillimängijana proovile panna ning õpetajad kogemusi jagada ning näha kolleegide ja õpilaste arengut. Suure perekonnana elame kõigile kaasa,” kinnitas Kuhi.
Korraldustiimi liige ja Eesti Pärimusmuusika Keskuse noortevaldkonna projektijuht Lee Taul lisas: „Ootame rõõmsaid jällenägemisi ja noorte omanäolisi esitusi. Loodan, et paljusid osalejaid kohtame ka edaspidi – lavadel, ansamblites ja muusikuteed jätkamas.“
Osalejad on jagatud kaheksa pillirühma vahel vanusegruppidesse või tasemeklassidesse. Rühmadeks on kandled, lõõtspillid, näppepillid, pärimuslikud puhkpillid, poogenpillid, laul, avatud klass ja pärimuslik omalooming. Avatud klassi kuuluvad kõik pillid, millel oma rühm puudub. Omaloomingu kategoorias esitatakse kaks lugu või laulu, mis on osaleja enda loodud, soovituslikult rahvaluuletekstile. Kuna mitmed mängijad osalevad mitmes kategoorias, kõlab laval rohkem esitusi kui on osalejaid.
Võistumängimine algab kell 10.30 ning kulmineerub autasustamisega kell 17. Esitusi hindab kuueliikmeline žürii koosseisus Andres Rass, Ants Johanson, Helle Suurlaht, Kristi Kool, Liina Põld ja Raivo Sildoja. Žürii pöörab tähelepanu mängija traditsioonitunnetusele, isikupärasele lähenemisele ja meisterlikkusele.
Grand prix’ võitjat ootab Eesti Kultuurkapitali 750-eurone rahaline preemia ning esinemisvõimalus Viljandi pärimusmuusika festivali avakontserdil.
Üritus on tasuta ja avatud kõikidele muusikasõpradele. Päevakava ja lisainfo on leitav Eesti Pärimusmuusika Keskuse kodulehel.

Viktor Masingu päev
2025-04-11 00:00 - 23:59
Viktor Masingu elutöö on päevakajaline ka tema 100. sünniaastapäeval
11. aprillil tähistatakse silmapaistva Eesti botaaniku ja ökoloogi Viktor Masingu päeva. Professori ja akadeemiku juubeli puhul annab Eesti Post välja uue postmargi ja avatakse näitus. Masingu panusest nii ökoloogia ja biogeograafia arendamisel, looduse kaitsmise väärtustamisel kui ka emakeelse oskussõnavara levitamisel kõnelevad botaanika osakonna professorid.
„Viktor Masing keskendus oma teadustöös peamiselt ökosüsteemide struktuuri ja dünaamika mõistmisele, mis on tänapäeva ökoloogiliste uuringute alus. Tema loodud teooriad ja mudelid, sealhulgas konsortsiumide õpetus, aitavad kaasa arusaamale looduslike süsteemide keerukusest ja nende vastupidavusest keskkonnamuutustele,“ rääkis Masingu päeva peakorraldaja, Tartu Ülikooli botaanika professor Meelis Pärtel.
Tema sõnul väärib rõhutamist ka Viktor Masing hindamatu töö Eesti looduskaitse edendamise nimel. Masingu tegevuse tulemusena loodi 1981. aastal Eestisse 30 sookaitseala, mis kõik on aidanud säilitada ainulaadseid ökosüsteeme. Ka praegu rakendatakse loodusvarade säästlikuks kasutamiseks professor Masingu meetodeid.
Viktor Masing innustas looma botaanika ja ökoloogia valdkonna eestikeelseid teadustermineid. Ta seisis nõukogude teadusühiskonnas selgete ja täpsete emakeelsete oskussõnade eest ning leidis, et seda peaks tegema iga teadlane.
Viktor Masingu päeva alustatakse Raadi kalmistu külastusega, mille järel esitletakse looduseuurijate seltsi maja saalis postmarki „Viktor Masing 100“. Selle ja samuti esitlusele tuleva Eesti esimese naisprofessori Alma Tominga 125. sünniaastapäevaks väljaantava postmargiga alustab Eesti Post uut margisarja „Suured eestlased“. Valminud on ka teemakohane eriümbrik ja kohaletulnud saavad küsida sellele esimese päeva templit.
Pärastlõunal peetakse Oecologicumi õppehoones ettekandeid. Viktor Masingu mõtete tänapäevasust käsitlevad botaanika osakonna professorid, Masingu elust ja tööst kõneleb tema õpilane taimeökoloog Elle Roosaluste. Kell 18 avatakse õppehoone trepigaleriis Juhani Püttsepa koostatud näitus „Viktor Masing ja tema aeg“, kus tutvustatakse loodusteadlast tema välipäevikute ja kaasaegsete meenutuste kaudu. Päeva sõlmib kokku ökoloogia ja maateaduste instituudi üliõpilaste etendatav näidend Viktor Masingu värssides reisikirja „Reis mandri teise serva“ ainetel.
Viktor Masingu päeva ajakava leiab botaanika osakonna kodulehelt.
Viktor Masingu päeva korraldab Tartu Ülikool koos Eesti looduseuurijate seltsi juures tegutseva Eesti botaanikaühinguga.

Varjunuku meisterdamise töötuba
2025-04-12 00:00 - 23:59
Varjunuku meisterdamise töötuba
Aeg: 01.02, 08.02, 22.02, 01.03, 15.03, 29.03, 12.04, 26.04, 24.05, 31.05, algus kõigil kell 11
Koht: Nukuteatrimuuseum
Varjunuku töötoas saab igaüks valmistada endale tegelase, kes on inspireeritud kunagisest Eesti Noorsooteatri lavastusest. Töötoa käigus õpitakse tundma varjuteatri põhimõtteid ning pärast nukkude valmimist äratatakse värvilised varjud ellu. Nuku valmistamiseks kasutatakse viltpliiatseid ja kääre, mille tõttu on töötuba sobilik alates 5. eluaastast.
Vanus: 3+
Töötoa kestus: 40 minutit
Pilet peab olema kõigil külastajatel.
Vaata lisa noorsooteater.ee

Õpilaste muusikalise omaloomingu ja improvisatsiooni festival „Meeleolud“
2025-04-12 00:00 - 23:59
Õpilaste muusikalise omaloomingu ja improvisatsiooni festival „Meeleolud“
Märjamaa rahvamajas toimub 12. aprillil algusega kl 11 üle-eestiline õpilaste instrumentaalmuusika omaloomingu ja improvisatsiooni festival “Meeleolud”.
Festivali eesmärk on

arendada laste ja noorte loovust, innustada neid loomingulisele tegevusele,

võimaldada omandatud muusikaalaste oskuste ja teadmiste rakendamist praktikas,
süvendada noorte muusikute enese- ja esinemiskindlust,
sõlmida loomingulisi sidemeid teiste noorte muusikutega ja huvikoolidega.

Ootame laupäeval Märjamaale ca 40 noort muusikut 22-st muusikaalast huviharidust pakkuvast koolist esitama omaloomingulisi muusikapalu ja improvisatsioone, mida inspireerivad meeleolud. Noortele autoritele tuleb kuuldut peegeldama helilooja ja muusik Mick Pedaja. Publikul on võimalus oma lemmik valida.
Festival toimub Märjamaa Muusika- ja Kunstikooli eestvedamisel.

Eesti keele (kirjalik) riigieksam
2025-04-14 00:00 - 23:59
Eesti keele (kirjalik) riigieksam – 14. aprill.

TalTech Tehnoloogiakooli Tehnotrennilaager
2025-04-14 00:00 - 2025-04-17 23:59
TalTech Tehnoloogiakooli Tehnotrennilaager 3.–6. klassi õpilastele toimub taas 14.–17. aprillini, kui põnevates töötubades avastame insenerimaailma saladusi: programmeerime, loome ja ehitame – paneme robotid tööle, ventilaatorid pöörlema ja lambid põlema, prindime 3D-meeneid. Toimub keha ja vaimu treeningsport, lõbusad lauamängud ja ajutreening kogenud treeneriga. Registreerimine linnalaagrisse on avatud. https://taltech.ee/sundmused-ja-laagrid

Koolivaheaeg
2025-04-14 08:00 - 2025-04-20 17:00
Koolivaheaeg 14. aprillist 20. aprillini

Muuseumihommik "Dinosauruste põnev maailm"
2025-04-14 10:00 - 13:00
Muuseumihommik “Dinosauruste põnev maailm”
Aeg: 14.04, kl 10–13
Asukoht: Eesti Loodusmuuseum, Lai 29a
Vanuserühm: lapsed vanuses 6–10 aastat
Lühilaager, kus räägime dinosaurustest ja draakonitest ning õpime vahet tegema müütilistel tegelastel ja päriselt eksisteerinud loomadel. Meisterdame ja joonistame, mängime erinevaid õppemänge. Laagrist läheb laps koju uute teadmistega paarisaja miljoni aasta tagusest ajast, selleaegsetest elanikest ning elukeskkonnast.
Piletid müügil Fientas https://fienta.com/et/linnalaager-dinosaurused-125110

B2-taseme eksamiga ühitatud eesti keel teise keelena (kirjalik) riigieksam
2025-04-15 00:00 - 23:59
B2-taseme eksamiga ühitatud eesti keel teise keelena (kirjalik) riigieksam – 15. aprill.

Veebiseminar täiskasvanute koolituse seaduse muutuvate nõuete kohta
2025-04-15 00:00 - 23:59
Haridus- ja Teadusministeerium korraldab 15. aprillil kell 10 täienduskoolitusasutustele veebiseminari täiskasvanute koolituse seaduse muutuvate nõuete kohta. Veebiseminar toimub Teamsis ja liituda saab siin

B2-taseme eksamiga ühitatud eesti keel teise keelena (suuline) riigieksam
2025-04-15 00:00 - 2025-04-17 23:59
B2-taseme eksamiga ühitatud eesti keel teise keelena (suuline) riigieksam – 15.–17. aprill.

Muuseumihommik "Maapõue saladused"
2025-04-15 09:00 - 12:00
Muuseumihommik “Maapõue saladused”
Aeg: 15.04, kl 9-12
Asukoht: Eesti Loodusmuuseum, Lai 29a
Vanuserühm: lapsed vanuses 6-10 aastat
Lühilaager, kus tutvustatakse Maa teket ning elu arenemist meie planeedil. Lapsed saavad teadmisi erinevatest Eestis leiduvatest kivimitest ning põnevatest maavaradest. Saame teada kuidas geoloogid kivimeid määravad ning määrame ka ise (kirjeldamine, katsetamine, mikroskoobitöö). Tutvume ka mõnede fossiilidega. Mängime õppemänge ja otsime muuseumi hoovist fossiile. Soovi korral võib kaasa võtta ühe kivi või fossiili, mida saaksime koos uurida.
Piletid müügil Fientas: https://fienta.com/et/muuseumihommik-maapoue-saladused

Linnalaager "Nutikad lahendused – ruumist esemeni"
2025-04-15 10:00 - 2025-04-16 16:00
Linnalaager “Nutikad lahendused – ruumist esemeni”
Eesti Arhitektuurimuuseumi ja Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi ühislaager
15.–16. aprill kella 10–16
Sihtgrupp: 10–14-aastased õpilased
Osalustasu 60 eurot sisaldab mõlema muuseumi pääsmeid, sooja lõunat ja kõiki vajaminevaid materjale töötubades.
Piletid on müügil Fientas.
Laagri teemaks on ruumi kujundamine tervikuna:
Kevadvaheaja linnalaagri 1. laagripäev toimub Arhitektuurimuuseumis, kus uurime ruumi, selle kasutamist ja liigendamist, kujundamist, värviteooriat ja valgustamist. 2. laagripäev toimub Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis, kus võtame luubi alla ruumi sisustamise nutikal viisil vastavalt sihtrühma vajadustele.

Triin Jagomägi inauguratsiooniloeng hambaravi uuest ajastust
2025-04-15 16:00 - 17:30
Ortodontia professor Triin Jagomägi räägib inauguratsiooniloengul hambaravi uuest ajastust
Teisipäeval, 15. aprillil kell 16.15 peab Tartu Ülikooli ortodontia professor Triin Jagomägi ülikooli aulas inauguratsiooniloengu „Suu funktsioonide mõistmine ja nende roll hambumusanomaaliate kujunemisel. Kas ennetava hambaravi uus ajastu?“.
Suu funktsioonidel on oluline roll hambumusanomaaliate kujunemisel, mõjutades nii hammaste, lõualuude kui ka kogu näo-lõualuu piirkonna arengut. Häirunud neelamine, hingamine ja keele asend võivad põhjustada hambumuse kõrvalekaldeid, mida esineb 38%-l elanikkonnast. Teadusuuringud on näidanud, et paljusid hamba- ja suuõõnehaigusi saab ennetada ning see on tunduvalt odavam ja väiksema keskkonnamõjuga kui tekkinud probleemide ravimine. Seepärast on kõrvalekallete varajane diagnoosimine ja ennetamine kaasaegse hambaravi üks põhieesmärke.
Praegune hambaravisüsteem keskendub eeskätt ravile ega ole Jagomägi sõnul sellisena mõistlik. „Me teame tänapäeval, miks ja kuidas hambaaugud tekivad ning mida teha selleks, et hambad oleksid terved. Sellele vaatamata on lastel hambad katki ja enamjaolt pöördutakse hambaarsti poole alles siis, kui probleem on juba käes,“ sõnas professor.
Inauguratsiooniloengul käsitleb Triin Jagomägi suu funktsioonide ja hambumusanomaaliate seoseid ning räägib ennetava hambaravi võimalustest ja selles vallas tehtavast erialadevahelisest koostööst. Muu hulgas arutleb ta selle üle, kas oleme jõudnud uude ajajärku, kus hambumusanomaaliate ennetamine saab teenitult senisest rohkem tähelepanu.
„Unistada ju võib. Tegutsen selle nimel, et vanemad paneksid juba enne lapse sündi koos spetsialistidega paika lapse hammaste tervise teekonna, kus on kirjas vaheetapid, eesmärgid, kohtumised, edusammud ja tagasilöögid. Selline võiks olla inimkeskne ja ennetust väärtustav raviteenus, mille tulemust ei hinnata mitte selle järgi, mitut inimest on ravitud, vaid pigem selle põhjal, kui paljud ravi ei vaja,“ rääkis professor.
Triin Jagomägi on lõpetanud Tartu Ülikooli 1993. aastal ja ortodontia residentuuri 1995. aastal Soomes Kuopio Ülikoolis. Doktorikraadi kaitses ta 2012. aastal Tartu Ülikoolis. 1996. aastal alustas Jagomägi tööd Tartu Linna Stomatoloogia Polikliinikus ortodondina. Hiljem sai temast Tartu Ülikooli Kliinikumis arst-õppejõud ja praegu töötab ta samas vanemarst-õppejõuna. Alates 2000. aastast on ta töötanud Tartu Ülikoolis lastestomatoloogia assistendi, dotsendi ja kaasprofessorina ning alates 2025. aasta jaanuarist ortodontia professorina. Tema teadustöö keskmes on nii huule- ja suulaelõhede geneetika kui ka suu funktsioonide osa hambumusanomaaliate tekkes.
Jagomägi on end täiendanud mitmes välisriigis ja esinenud konverentsidel. Ta on löönud kaasa mitmes rahvusvahelises projektis ja teadustöös ning kuulub rahvusvahelistesse erialaseltsidesse. Tema juhendamisel on kaitstud kolm doktoritööd. Triin Jagomägi on Eesti Ortodontide Seltsi asutajaliige, oli selle esinaine aastatel 2006–2008 ja kuulub siiani seltsi juhatusse.
Piduliku inauguratsiooniloengu eesmärk on anda ülikooli uuele professorile võimalus tutvustada ennast, oma eriala ja teadusteemat. Avaliku loengu lõpus saavad kuulajad professorile küsimusi esitada. Oodatud on kõik huvilised. Veebiülekannet saab jälgida UTTV-st.

Ühepäevane linnalaager „Energia avastusretk“
2025-04-16 00:00 - 2025-04-17 23:59
Ühepäevane linnalaager koolivaheajal
Kolmapäeval, 16. aprillil ja neljapäeval, 17. aprillil toimub Energia avastuskeskuses ühepäevane linnalaager „Energia avastusretk“. Mõlemal päeval on sama programm. Põnevas laagris sukelduvad 8–12-aastased noored avastajad seikluste ja teaduse maailma. Ehitakse õhukahurit, peetakse kosmosejahti, läbitakse robootika võidusõidurada ning tehakse toredaid tegevusi õues. Laagripääsmed saab lunastada SIIT.

Konverents "Kuidas tagada Eesti teaduse ja teadlaste elujõud? Kuidas hüva teadusnõu jõuaks poliitikuteni?"
2025-04-16 09:30 - 14:00
Kolmapäeval, 16. aprillil 2025 korraldavad Riigikogu kõrghariduse toetusrühm ja akadeemilised ametiühingu konverentsi teaduspoliitikast ja teadmispõhisest poliitikast: Kuidas tagada Eesti teaduse ja teadlaste elujõud? Kuidas hüva teadusnõu jõuaks poliitikuteni?
Konverentsi ajakava:
9.30–10.00 Kogunemine, kohv

10.00–10.10 Avamine. Kristina Kallas, PhD, haridus- ja teadusminister

10.10–10.20 Sissejuhatus teemasse. Margit Sutrop, Riigikogu kõrghariduse toetusrühma esimees, Tartu Ülikooli praktilise filosoofia professor

I sessioon. Eesti teaduse ja kõrghariduse jätkusuutlikkusest

Kuidas tagada Eesti teaduse, teadlaste ja õppejõudude elujõud?
Kuidas tagada kõigi Eestile vajalike erialade ekspertiis?
Mis andmed on meil olemas ja kus on teadmistühik?

10.20–10.35 Anu Noorma, PhD, Eesti Teadusagentuuri juhatuse esimees
Teaduse rahastusmehhanismid. Riskidest tänases teadusrahastuses

10.35–10.50 Jaak Aaviksoo, Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik,
Eesti kõrghariduse valikutest

10.50–11.05 Toomas Vaimann, Tallinna Tehnikaülikooli juhtivteadur, Eesti Noorte Teaduste Akadeemia president,
Eesti teaduse inimressurss. Kui jätkusuutlikud on Eesti teadus ja kõrgharidus?

11.05–11.20 Larissa Jõgi, Tallinna Ülikooli andragoogika dotsent, ja Kaire Povilaitis, Tallinna Ülikooli nooremteadur, õppimis- ja õpetamiskeskuse juhataja,
Akadeemilise töö võlud ja valu. Rahvusvaheline uuring

11.20–11.30 Halliki Harro-Loit, Tartu Ülikooli ajakirjanduse professor,
Targa akadeemilise kogukonna kujundamise riskid ja võimalused

11.30–12.00 Paneeldiskussioon. Kuidas tagada Eesti teaduse ja teadlaste elujõud?
Modereerib: Halliki Harro-Loit, Tartu Ülikooli ajakirjanduse professor

Osalejad:
Mari Moora, Tartu Ülikooli teadusprorektor, koosluse ökoloogia professor
Marek Tamm, Tallinna Ülikooli kultuuriajaloo professor, akadeemik
Martin Aidnik, PhD, sotsioloog, Tallinna Ülikooli Ametiühingu liige
Priit Pikamäe, Tartu Ülikooli õigusteaduskonna direktor, külalisprofessor
Renno Veinthal, PhD, Haridus- ja Teadusministeeriumi teadus- ja arendustegevuse ning kõrg- ja kutsehariduse poliitika asekantsler
Ruth Tammeorg, Tartu Ülikooli Ametiühingu juhatuse esimees

12.00–12.30 Lõunapaus

II sessioon. Teadmispõhine poliitikanõustamine

Kuidas väärt teadusnõu jõuaks poliitikuteni?
Teadmispõhine poliitikakujundamine – mis toimib ja mis mitte?
Millist teadmispõhist poliitikanõustamise süsteemi me vajame?

12.30–12.45 Marko Piirsoo, PhD, Eesti Teadusagentuuri strateegilise analüüsi osakonna juhataja,
Teadmistele tugineva poliitikanõustamise süsteemi tugevused ja kitsaskohad Eestis

12.45–13.00 Mart Saarma, Eesti Teaduste Akadeemia president, akadeemik
Mõtteid teadusnõustamise arendamiseks

13.00–13.15 Laura Kirss, Riigikantselei strateegiabüroo nõunik,
Teadusnõustamise olukord ja võimalused Eestis – vaade Riigikantseleist

13.15–13.30 Tea Danilov, Arenguseire Keskuse juhataja
Arenguseire Keskuse roll tõenduspõhises poliitikakujunduses

13.30–14.00 Paneeldiskussioon. Kuidas parandada dialoogi teadlaste, poliitikute ja ametnike vahel?

Modereerib: Margit Sutrop, Riigikogu liige (Reformierakond), Tartu Ülikooli praktilise filosoofia professor

Aveliina Helm, Tartu Ülikooli taastamisökoloogia professor, kliimaministri teadusnõunik
Helen Eenmaa,Tartu Ülikooli valitsemise ja õiguspoliitika kaasprofessor, Euroopa noorte akadeemiate teadusnõukogu president, SAPEA juhatuse liige
Irja Lutsar, Riigikogu liige (Eesti 200), Tartu Ülikooli meditsiinilise mikrobioloogia professor, Vabariigi Valitsuse teadusnõukoja juht (2020-2021)
Liina Kersna, Riigikogu liige (Reformierakond)
Mart Saarma, Eesti Teaduste Akadeemia president, akadeemik
Toivo Maimets, Tartu Ülikooli rakubioloogia professor, Vabariigi Valitsuse teadusnõukoja juht (2022-2024)

14.00 Konverentsi lõpetamine

Modereerib: Toivo Maimets, Tartu Ülikooli rakubioloogia professor, Eesti Teadusagentuuri nõukogu liige

Euroopa noorteinfo päev tehisintellekti teemal
2025-04-17 00:00 - 23:59
17.aprill – Euroopa noorteinfo päev tehisintellekti teemal.
