Tartu haridusfestival "Edasiliikumise kunstid"
2024-10-22 00:00 - 2024-10-24 23:59 (Europe/Tallinn)
Tartu haridusfestival “Edasiliikumise kunstid”
Aeg: 22.–24. oktoober 2024
Koht: Tartu (erinevad kohad üle linna)
10. Tartu haridusfestival toob kokku haridushuvilised üle Eesti! Festival keskendub sellele, kuidas pidevalt areneda ja kasvada, jäädes avatuks uutele võimalustele ja väljakutsetele. Festivali teema „Edasiliikumise kunstid“ kutsub üles leidma tasakaalu minevikust õpitu ja tulevikku suunatud sammude vahel, hoides fookust hetkes.
Kolmel päeval toimub üle 100 töötoa, arutelu ja ettekande, mis aitavad avada edasiliikumise ja kohanemise teemat erinevatest vaatenurkadest. Lisaks pakuvad festivali külastajatele meelelahutust ühised filmivaatamised, haridusfestivali kontsert ja näituste kuraatorituurid.
Üritused on tasuta, kuid vajalik on eelregistreerlmine http://www.haridusfestival.tartu.ee/.

Kogemuskoolitus “Noppeõppe rakendamine üldhariduskoolis. Viljandi mudel.”
2024-10-23 11:00 - 15:00
Kogemuskoolitus “Noppeõppe rakendamine üldhariduskoolis. Viljandi mudel.”
23. oktoobril 2024 kell 11–15 toimub MTÜ Eesti Talendikeskuse korraldamisel ja koostöös Viljandi Kesklinna Kooliga kogemuskoolitus noppeõppe rakendamisest üldhariduskoolis. Koolitus on praktiline, eraldi on vaatluse all noppeõppe rakendamine I ja vanemates kooliastmetes.
Koolitusele oodatakse 3-liikmelisi koolimeeskondi (juhtkonna liige, I kooliastme klassiõpetaja, vanemate kooliastmete aineõpetaja).
Koolitus on tasuta. Toitlustamine omal käel. Registreerimine hiljemalt 16. oktoobriks https://forms.office.com/e/6GDj13A13u .
Osalejaile koolitustõend. Täpse toimumiskoha info saadetakse osalejatele meilidele vähemalt päev enne koolituse toimumist.
Küsimuste korral kontakt Merve Šeffer, merve.seffer@klk.vil.ee

Seminar “Kas Eestis on süvenemas hariduslik ebavõrdsus?”
2024-10-24 12:00 - 13:30
Arenguseire Keskuse, Eesti Koostöö Kogu ja Noored Kooli ühisseminar “Kas Eestis on süvenemas hariduslik ebavõrdsus?” toimub neljapäeval, 24. oktoobril kell 12.00−13.30 Komandandi maja suures saalis (Toompea 1, Tallinn) ja veebis.

Tartu linnaajaloo päev "Muuseumilt kogukonnale, kogukonnalt muuseumile"
2024-10-25 00:00 - 23:59
Tartu linnaajaloo päeval räägitakse kogukondade ja muuseumide koostööst
25. oktoobril toimub Tartu linnamuuseumis järjekorras 42. Tartu linnaajaloo päev “Muuseumilt kogukonnale, kogukonnalt muuseumile”, kus arutletakse erinevate muuseumi ja kogukonna koostöö tahkude üle. Kogemusi jagavad muuseumi- ja kultuuritöötajad nii Tartust kui kaugemalt.
Kogukondi on erinevaid. Need võivad moodustuda piirkondlikult elukoha järgi – näiteks tegutseb Tartus mitu linnaosaseltsi, kelle korraldatud linnaosade päevad, kodukohvikud ja muud ettevõtmised on linnaellu tublisti elevust toonud. Kogukonnad on moodustunud ka hobide ja huvide alusel, näiteks Tartu talisuplejate kogukond. Koos võib hoida ka sotsiaalmeedia – Facebookis tegutseb “Nostalgilise Tartu” virtuaalne kogukond.
Tartu Linnaajaloo Muuseumide direktori Risto Lehiste sõnul kajastab kaasaegne teaduskirjandus muuseumide ja eriti linnamuuseumide kohta seda, et paari viimase dekaadi jooksul on toimunud põhimõtteline nihe hoidjast vahendaja ning tõekuulutamisest diskussiooni tekitamise poole. “Kindlasti jääb muuseumidele kogude hoidmise suur ülesanne, aga ainult sellest enam ei piisa, et olla edukas ning teenida suuremat eesmärki – olla inimeste jaoks olemas,” räägib Lehiste. “Seda uuendatud mõtlemist on Tartu Linnaajaloo Muuseumides Euroopa kultuuripealinna aastal edukalt rakendatud.”
Ettekandepäeva eesmärk on jagada seniseid kogemusi muuseumi ja kogukondade koostööst ning arutleda koostöö vormide ja ühiste eesmärkide seadmise üle. Kuidas luua usalduslik side muuseumi ja kogukonna vahel? Missugune koostöö on vastastikku rikastav ja toob mõlemale osapoolele kasu? “Keerulistel aegadel saab muuseum hakkama, kui ümbritsev ühiskond toetab,” lisab Risto Lehiste.
Tartu Linnaajaloo Muuseumide 42. linnaajaloo päev toimub Tartu linnamuuseumis (Narva mnt 23). 25. oktoobri ettekandepäev algab kell 10.30, täpse kavaga saab tutvuda muuseumi veebilehel. Sündmusel osalemine on tasuta.
Tartu Linnaajaloo Muuseumid koondavad viit Tartus tegutsevat ja Tartu ajalugu käsitlevat muuseumi: Tartu linnamuuseum, KGB kongide muuseum, Laulupeomuuseum, 19. sajandi linnakodaniku muuseum ja Oskar Lutsu majamuuseum. 31. oktoobril tähistavad Tartu Linnaajaloo Muuseumid sünnipäeva.

Tartu Ülikooli 392. aastapäev
2024-10-25 00:00 - 23:59
Tartu Ülikool tähistab 392. aastapäeva
25. oktoobril tähistatakse 392 aasta möödumist Tartu Ülikooli asutamisest mälestustseremoonia ja kontserdiga.
Kell 16.45 asetatakse lilled ülikooli loomise idee algataja, Tartu Ülikooli esimese kantsleri Johan Skytte monumendi juurde ning kuningas Gustav II Adolfi mälestusmärgi juurde.
Õhtu jätkub kell 18.00 ülikooli aulas algava kontserdiga „Akadeemia sünni paiku“. Tartu Ülikooli asutamisest räägib TÜ muuseumi teadussekretär ajaloolane Ken Ird, misjärel esitab ansambel Rondellus barokiaja pillidel ja kostüümides ülikooli asutamise aegseid Inglismaa, Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia armastuslaule ja tantse ning Rootsi koraaliviise. Kontsert on tasuta ja kõik on oodatud.
Tartu Ülikool asutati 1632. aastal, mil Rootsi kuningas Gustav II Adolf allkirjastas Academia Gustaviana asutamise üriku. Avaaktus toimus 1632. aasta 15. oktoobril, uue kalendri järgi 25. oktoobril.

Rahvusvaheline ooperipäev
2024-10-25 00:00 - 23:59

Perepäev eestikeelsele õppele ülemineku toetamiseks
2024-10-25 10:00 - 14:00
Narva kolledžis toimub koolivaheajal perepäev eestikeelsele õppele ülemineku toetamiseks
25. oktoobril kell 10–14 toimub Tartu Ülikooli Narva kolledžis perepäev, mille eesmärk on toetada eestikeelsele õppele üleminekut. Erinevate tegevustega tõstetakse laste huvi eesti keele õppimise vastu ja toetatakse lapsevanemaid, kellel on seoses üleminekuga küsimusi. Kavas on mängulised tegevused ja maastikumäng lastele ning töötoad lapsevanematele eesti ja vene keeles.
Tasuta üritusele on oodatud lapsevanemad ja koolieelses eas lapsed (4–6-aastased) ning kooliõpilased (1.–6. klass).
Ürituse korraldaja Narva kolledži mitmekeelse hariduse keskuse juhataja Anna Golubeva sõnul pakub perepäev võimalust leida üheskoos viise, kuidas lapsi ja vanemaid üleminekul eestikeelsele õppele toetada. „Perepäev toimub lastevanemate akadeemia raames ja me püüame üritusel pakkuda võimalikult palju praktilist tuge ning võimalusi ennast arendada,” sõnas Golubeva.
Lastevanemad saavad osaleda töötubades, mis käsitlevad teise keele omandamise etappe (vene keeles) ning laagrite ja muude praktiliste võimaluste kasutamist eesti keele õppimise toetamiseks (eesti keeles). Töötoad korduvad, et lastevanematel oleks võimalus kuulata erinevaid teemasid.
Koolieelikud ja koolilapsed saavad osaleda vanusele vastavates tegevustes, mis on suunatud nende keeleoskuse arendamisele läbi mängulise ja kaasava lähenemise. Lapsed saavad osaleda maastikumängudes, tegutseda erinevates tegevuskeskustes, tantsida ja mängida erinevaid meeskonnamänge.
Perepäeva pidevalt täieneva kavaga saab tutvuda ja üritusele registreeruda veebilehel.
Perepäev toimub Tartu Ülikooli Narva kolledži lastevanemate akadeemia üritustesarja raames.

Liikluslinnaku avamine
2024-10-25 11:00 - 12:00
Klooga lasteaialastele avatakse ülikoolitööna valminud liikluslinnak
25. oktoobril kell 11 avatakse Lustipesa lasteaia Kloogal asuvas õppekohas (Metsamajas) hariv ning mänguline liikluslinnak, mis valmis Tallinna Ülikooli projektitöö raames.
Erialasid Lõimiv Uuendus (ELU) on Tallinna Ülikoolis kohustuslik õppeaine, mille käigus lahendatakse meeskonnatööna elulisi probleeme. “Meie valik osutus liiklusohutuse kasuks, sest see puudutab igaüht ja igapäevaselt. Samuti tuleb õiget liikluskäitumist ja -teadlikkust laiemalt hakata juurutama juba maast madalast,” ütleb projekti juhendaja Ainvar Rahe.
Kuna aine näeb ette, et projektitöös osalevad vähemalt kolme eriala tudengid, siis kaasati sinna ka Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledži liiklusohutuse, käsitöö ja disaini ning rakendusinformaatika tudengid.
“Nagu nimi viitab, siis on projekti eesmärgiks laste korrektse käitumise kujundamine erinevates liiklusolukordades. Liiklustänav iseenesest ei ole uus asi, kuid konkreetses lasteaias see puudus. Lasteaias saavad igapäevaste õppekäikude kaudu lapsed selgeks kõige lihtsamad põhitõed – kuidas tänaval käituda, kuidas ületada sõiduteed ka reguleerimata ülekäiguradadel, millised on lihtsamad liiklusmärgid jne,” selgitab Rahe.
Projekti raames toodeti ja paigaldati liiklusmärgid, märgistati tänavakate, kujundati õpetajatele ja lastele õppematerjalid ning viidi läbi ka esmane koolitus raja õigeks ja lõbusaks kasutamiseks. Edasi koolitavad lapsi juba õpetajad ise.
“Meil on liiklusväljaku üle väga hea meel, sest liiklusharidust ei saa kunagi olla liiga palju! See on selles mõttes unikaalne projekt, et initsiatiiv ja kogu teostus tuli tudengitelt. Nad võivad oma projektitöö lugeda igati kordaläinuks – korralikult tehtud liikluslinnaku kõrval on nad andnud väga suure panuse meie valla laste turvalisse liiklemisse!” rõõmustab Lääne-Harju vallavanem Jaanus Saat.
Liikluslinnaku valmimist toetasid Lääne-Harju vald, Sadolin (AkzoNobeli kaubamärk), Bauhof (Bauhof Group AS), Signaal AS, Transpordiamet ning Politsei-ja Piirivalveamet.
Avamisel rõõmustavad Klooga lasteaialapsi ka Lõvi-Leo ja politseinikud!

Üleminek talveajale
2024-10-27 04:00
Üleminek talveajale 27. oktoobril kl 4.

Muusikakuu teemaõhtu
2024-10-29 18:00 - 19:30
Kutsume huvilisi muusikakuu teemaõhtule, kus muusikateadlane Carolin Krajnak räägib 1944. aastal läände põgenenud eesti muusikute saatusest. Teemaõhtu toimub teisipäeval, 29. oktoobril Maarjamäe lossi suvesaalis kell 18–19.30.
1944. aastal põgenes üle Läänemere ligi kaks kolmandikku professionaalsetest muusikutest, kes olid põgenemise ajaks omandanud kõrghariduse ja olnud kodusel muusikaskeenel aktiivsed. Välis-Eesti kultuurielu on kulgenud paralleelselt ja samuti kitsastes oludes, kuid ideoloogiliselt siiski vabamas maailmas, ent jäänud teemana küllaltki vähevalgustatuks. Heal juhul tuntakse ehk Käbi Laretei, Eduard Tubina ja Roman Toi nime, tegelik nimekiri väliseestlastest muusikutest on tunduvalt pikem.
Kuna paadipõgenemisest möödus sel sügisel 80 aastat, on selle aastapäeva valguses paslik tuua tähelepanu just nendele muusikutele, kes hoidsid võõrsil eesti kultuuri järjepidevust.
Umbes tunni jooksul peatume põhjalikumalt just Rootsi põgenenud muusikutel, kes leidsid erialast tegevust juba pagulaslaagrites esinedes.
Tutvume, kui sujuvalt või valuliselt kulges teise riigi ellu sulandumine, kes üldse õpitud erialal jätkata said ning kui paljud jäid muusikutena truuks eesti heliloomingu esitamisele ning milline üldse oli piiritagune kultuurielu.
Sõnalise osa vahelduseks kõlavad koduigatsusest inspireeritud teosed Eduard Tubinalt, mida esitavad pianist Carolin Krajnak ja viiuldaja Valentina Vaab.
Piletid: 11/9 eurot. Pileti saab osta ette siit.
Muuseumikaardiga on üritus tasuta, palume registreerida kaart Maarjamäe lossi kassas.

Balti sõjaajaloo aastakonverents
2024-10-31 00:00 - 23:59
Rahvusvaheline konverents võtab vaatluse alla sõjalise hariduse ajaloo Baltikumis
Eesti sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseum, Kaitseväe akadeemia ja Balti kaitsekolledž kutsuvad kõiki huvilisi rahvusvahelisele Balti sõjaajaloo aastakonverentsile, mis käsitleb sõjalise hariduse ajalugu Eestis, Lätis ja Leedus alates rahvusväeosade loomisest vabadussõdade künnisel kuni tänapäevani. Konverents peetakse neljapäeval 31. oktoobril Tartu ülikooli raamatukogus.
Konverentsile pealkirjaga „Professional Military Education in the Baltic Region, 1919–2024” on oodata õpetlasi Eestist, Lätist, Leedust ja Saksamaalt. Ettekannetes tuleb juttu Eesti, Läti ja Leedu sõjaväelise hariduse ülesehitamisest alates vabadussõdadest ning selleks rakendatud Vene impeeriumi ja teiste riikide kogemustest, ümberkorraldustest sõdadevahelisel perioodil ning sõjaväelise hariduse uuest algusest Balti riikides pärast iseseisvuse taastamist ja suuna võtmist NATOga liitumisele.
Lisaks sõdadevahelisel ajal tegutsenud sõjakoolide taastamisele või uute asutamisele loodi 1999. aastal kolme Balti riigi ühine kõrgem sõjaline õppeasutus Balti kaitsekolledž, mis annab staabiohvitseridele ja ülemveeblitele operatsiooni- ja strateegilise taseme väljaõpet. Seega tähistab konverents ühtlasi Balti kaitsekolledži 25. aastapäeva.
Konverentsi teine päev, reede 1. november toob kokku ajaloolased ja teised kutsutud külalised, et arutada sõjaajaloo uurimisseisu, käimasolevaid projekte ja riikideüleseid koostöövõimalusi.
Konverentsi ettekannete põhjal kirjutatud artiklid avaldatakse Eesti sõjaajaloo aastaraamatus, mida annab välja Eesti sõjamuuseum koostöös Tallinna ülikooli kirjastusega.
Konverentsil on võimalik osaleda nii Tartu ülikooli raamatukogu konverentsisaalis kui ka veebiülekande vahendusel. Registreerimine kohapeal osalemiseks on avatud kuni 24. oktoobrini aadressil https://baltmilhist.eu. Teise päeva arutelud on ainult kutsutud külalistele.
Konverentsi korraldavad Eesti sõjamuuseum, Kaitseväe akadeemia ja Balti kaitsekolledž koostöös Läti sõjamuuseumi ja Leedu Vytautas Suure sõjamuuseumiga.
Programm ja registreerimine https://baltmilhist.eu

Konverents “Kuhu tüürid, kutseharidusreform? Kutseharidus väljaspool tõmbekeskusi”
2024-10-31 00:00 - 23:59
Kutseharidus muutuste tuules. Tule, kuula ja mõtle kaasa!
31.oktoobril 2024 on Hiiumaal Suuremõisa lossis konverents “Kuhu tüürid, kutseharidusreform? Kutseharidus väljaspool tõmbekeskusi”, millest toimub otseülekanne.
Haridus- ja teadusministeerium kavandab kutsehariduses suuri muudatusi. Reformimist on otsustatud alustada Vana-Vigala tehnika- ja teeninduskooli sulgemisest ning Suuremõisa lossis asuva Hiiumaa ametikooli ümberprofileerimisest. Hiiumaa kui saarelise kogukonna jaoks on kavandatav kutseharidusreform regionaalpoliitilise kaaluga. MTÜ Suuremõisa loss algatas augustis Hiiumaa ametikooli toetuseks petitsiooni, mis kogus kuu ajaga 1900 allkirja.
Konverentsi eesmärk on avalikkusele teadvustada, et iga nii kaalukas kogukonda mõjutav otsus nõuab aega, põhjalikku analüüsi ja koostööd. Soovime saada vastuseid küsimustele: Milliseid muudatusi ja miks vajab kutseharidus? Kuidas vältida haridusotsuste tegemisel regionaalset katastroofi? Miks Eesti vajab elukestvat õpet?
Konverentsil on kolm paneeli: kutsehariduse uuendusvajadused ja suunad, tark rahvas ja elukestev õpe ametikoolides ning kutsekeskhariduse visioon Hiiumaal.
Päeva juhib ajakirjanik Märt Treier. Aruteludes osalevad haridus- ja teadusministeeriumi, Tallinna ülikooli, Kutsekoja, Eesti Kutseõppe Edendamise Ühingu, Hiiumaa valla, Hiiumaa Arenduskeskuse, Eesti ametikoolide ja Hiiumaa põhikoolide esindajad ning ettevõtjad.
Konverentsi kava ja esinejad on Hiiumaa ametikooli kodulehel ja Facebookis.
Otseülekanne alates kl 11.50: https://www.youtube.com/live/bfUThzKn0n8. Ülekanne salvestatakse ja seda saab järelvaadata.
Konverentsi korraldab Hiiumaa ametikool koostöös Hiiumaa valla, Hiiumaa Arenduskeskuse ja MTÜ Suuremõisa lossiga.

Põhja- ja Baltimaade haridusfoorum Cybercation 2024
2024-11-01 00:00 - 23:59
Põhja- ja Baltimaade haridusfoorum Cybercation 2024: Küberturvalisuse mitu palet
Cybercation toob kokku inimesed kõigist küberturvalisuse valdkondadest: tehnoloogiaettevõtjad, õpetajad, noorsootöötajad, IT-ja meediahariduse entusiastid, poliitikakujundajad. Sündmus keskendub küberturvalisuse alasele haridusele ja aitab luua parema pinnase tulevaste ekspertide kasvatamiseks, kes on me ühiskonna jaoks hädavajalik.
Tänavune Cybercation hõlmab kolme praktilist sessiooni:

Küberturvalisuse alane haridus – kuidas ja miks. Mõtleme kaasa HTMi kokku kutsutud ekspertgrupiga;
Eetilised ja õiguslikud aspektid;
Vestlus Põhja- ja Baltimaade küberoskuste mõttekoja liikmetega – talentide kasvatamine ja kübertulevik Põhja-Balti regioonis. Q&A.

Cybercationil saab lisaks jälgida noorte eetilise häkkimise võistlust Nordic Baltic Cyber Battle 2024 finaale. Osalevad ka Eesti noorte tiimid.
Sündmus on rahvusvaheline ja toimub inglise keeles. Ürituse programm ja esinejate info siin
Registreeri üritusele siin!

Näitus „Parim enne: möödas?!“ Filmimuuseumis
2024-11-01 00:00 - 23:59
Filmimuuseumis avaneb 1. novembril vananemisele pühendatud näitus „Parim enne: möödas?!“
Näitus uurib, kuidas Eesti filmikunst on taasiseseisvunud Eestis kujutanud eakaid tegelasi ja vanadust.
Iga elusolendi elukaarde on bioloogiliselt sisse kodeeritud ka vanaks saamine. Elanikkonna vananemine ja riikide suutlikkus sellega toime tulla on käivitanud Euroopas üha laiema diskussiooni vananemise ja selle ühiskondliku tähenduse üle. Näitus sündis soovist selles arutelus kaasa lüüa.
Miks uurida vananemise teemat just filmi kaudu? Filmikunst aitab mõista meid ümbritsevat tegelikkust ning loob kujutlusi, millega saame samastuda ja oma tegevust mõtestada. Filmiga loodud representatsioonid peegeldavad ja ühtlasi kujundavad meid ümbritsevat tegelikkust. Et uurida ekraani vahendusel Eesti publikuni jõudnud tähendusrikkaid ja ilmekaid vanaduse käsitlusi, said Tallinna Ülikooli uuenduslikus ja interdistsiplinaarses ELU-aines (Elualasid Lõimiv Uuendus) kokku 12 eri valdkonna tudengit, kes asusid filmi- ja soouurijate juhendamisel Eesti mängufilme analüüsima.
Näitusele on toodud 21 filmi analüüs. Uuritud filmide seas on nii komöödiad, draamafilme, animafilme kui ka koguperefilme. Projektist osavõtjad keskendusid vanaduse, maskuliinsuse ja feminiinsuse kujutamisele filmides. Ühistel aruteludel tekitasid teravat diskussiooni vanemaealiste tegelaste negatiivne ja rõhutatud murede või kiiksudega kuvamine, tegelaste sagedased terviseprobleemid ja üksildus. Käsitletud teemade hulka mahtusid siiski ka hoolivus ja armastus.
Tudengite loodud vormid avavad eakate tegelaste profiile, suhteid ning vanaduse tähendusi eri vaatenurkade alt. Külastajale pakutakse välja mitmeid viise, kuidas mõtestada ühiskonnas valitsevaid stereotüüpe, ootusi ja ettekujutusi vanaduse ja eakate kohta.
Ükskord oleme kõik vanad! Näitus jääb Filmimuuseumis avatuks kuni 5. oktoobrini 2025.

Võru keele nädal
2024-11-04 00:00 - 2024-11-10 23:59
Võru keele nädal kutsub oma keele peal püsima
Novembri esimesel täisnädalal on võru keel erilise tähelepanu all niihästi Vana-Võromaal kui igal pool mujal, kus leidub võru keele oskajaid. Et anda keelele kindlam tulevik, kutsub Võru Instituut üles püsima võru keele peal ehk kasutama seda igas võimalikus olukorras. Lisaks sellele on kavas rohkesti meeleolukaid ettevõtmisi. Lapsi oodatakse Võru Instituuti jutu- ja mängutundidesse, mälumänguentusiastid saavad kolmapäeval oma teadmised proovile panna võrukeelses mälumängus. Kogu nädala rõõmustab Võru Maksimarketi külastajaid Vana-Võromaa lasteaialaste loovtööde näitus „Kirriv elo“ ja 9. novembril peetakse Vana-Võromaa kohalikku toitu väärtustav Uma Meki suurlaat.
Võru keele nädala kõige pidulikumad sündmused on kultuuriõhtu Räpina loomemajas, kus esitletakse kolme uut võrukeelset raamatut, ja tänavusuvise Uma Pido video esitlused Põlvas ja Võrus. Räpina kultuuriõhtul tehakse kokkuvõtteid ka esmakordselt toimunud tõlkevõistlusest „Egäh kolgah uma kiil“, mis julgustab kasutama võru keele paikkondlikke eripärasid.
Tänavu juba 19. korda peetav võru keele nädal on saanud ettevõtmiseks, millesse saab oma panuse anda iga keeleoskaja nii Vana-Võromaal kui mujal. Iga soovija võib Võru Instituudi kodulehelt alla laadida võru keele nädala kujundusfailid ja kasutada neid oma sotsiaalmeedias.
Võru keele nädala jooksvalt täienev kava https://wi.ee/kava-2-2
Lisainfo Triin Toom 5348 6982

Informaatikaviktoriin "Kobras"
2024-11-04 00:00 - 2024-11-15 23:59
“Kobras” on üldhariduskoolide õpilastele mõeldud informaatikaviktoriin, mille teemaderingi mahuvad küsimused arvutiteadusest, loogikast, arvutite riist- ja tarkvarast, infoturbest, arvutieetikast, arvutus- ja sidetehnika ajaloost ning informatsiooni mõistmisest ja tõlgendamisest üldisemalt. Viktoriin ei eelda programmeerimisalaseid eelteadmisi. Ülesannete lahendamiseks on aega üks koolitund (45 minutit).
I voor toimub 2024/2025 õppeaastal 4.11.2024–15.11.2024 Teaduskooli viktoriinide keskkonnas.
Alates 2023/24. õppeaastast peetakse arvestust neljas vanuserühmas: benjaminid (5.–6. klass), kadetid (7.–8. klass), juuniorid (9.–10. klass) ja seeniorid (11.–12. klass). Viktoriini I voor peetakse novembris veebi teel. Iga rühma parimad kutsutakse viktoriini II vooru ja huvipäevale Tartus.
Jooksev lisainfo, samuti eelmiste aastate ülesannete ja tulemuste arhiiv viktoriini veebilehel.

Mereteemaliste õppematerjalide loomise digiõppe häkaton
2024-11-08 00:00 - 2024-11-10 23:59
Mereteemaliste õppematerjalide loomise digiõppe häkaton
08.-10.11 Pernova Loodusmaja, Pärnu
Üritusele on oodatud nii õpilased, õpetajad, noorsootöötajad kui ka teised entusiastid, et koos põnevate eestikeelsete õppematerjalide ideid arendada. Programmeerimise oskused ei ole vajalikud, tule ja kasuta oma loovust. Saab teadmisi merekeskkonna kaitse ja kestliku majandamise kohta ning tutvuda virtuaalsete põgenemistubade loomiseks kasutatavate meetodite ja vahenditega. Parimatele meeskondadele rahalised auhinnad. Lisainfo https://keskkonnaharidus.ee/et/sundmused/mereteemaliste-oppematerjalide-loomise-digioppe-hakaton

Isadepäev PROTO avastustehases
2024-11-10 12:00 - 15:00
Isadepäev PROTO avastustehases
10.11.2024 kl 12–15
Isadepäeval on PROTO külastajatel võimalus koos Päästeametiga virtuaalreaalsuses läbi mängida, kuidas käituda olukorras, kus on vaja varjuda.
Samuti on PROTO kõrval Noblessneri väljakul kohal Saue Vabatahtlik Tuletõrjeühing, kes tutvustab päästeautot ja pääste ATV-d. Toimuvad ka põnevad demonstratsioonid, mis näitavad, mis juhtub, kui küpseval toidul silma peal ei hoita.
Täpsem info www.prototehas.ee/event/isadepaev

Aruteluseminar “Emakeeleõpetus muutuvas ühiskonnas”
2024-11-11 00:00 - 23:59
Aruteluseminar “Emakeeleõpetus muutuvas ühiskonnas”
Eesti Keelenõukogu ja Tartu Ülikool korraldavad 11. novembril Tallinnas aruteluseminari “Emakeeleõpetus muutuvas ühiskonnas”, kus käsitleme eesti keele (emakeelena) õpetamise murekohti. Arutleme, milline on eesti keele õpe eestikeelses üldhariduskoolis ja mis on selle probleemid ja väljakutsed, millised keeleteadmised peaksid meist igaühel olema ning mida toob kaasa üha mitmekesistuv õpilaskond.
Aruteluseminar toimub Tallinna Ülikoolis ruumis A-046 ja seda kantakse üle veebis.
Lisainfo ja registreerumine https://keel.ut.ee/et/sisu/aruteluseminar-emakeeleopetus-muutuvas-uhiskonnas

Eesti Muusika Nädal
2024-11-11 00:00 - 2024-11-15 23:59
Eesti Muusika Nädal: viis kontserti eesti tippmuusikaga parimas esituses
Tänavuse Eesti interpreetide festivali Eesti Muusika Nädala kontserdid toovad kuulajateni eesti tippmuusika, mida esitavad kokku 42 tunnustatud interpreeti nii solistidena kui ka mitmekesistes ja põnevates koosseisudes. Festival kutsub ajarännakule läbi eesti professionaalse heliloomingu, andes eri põlvkondade interpreetidele võimaluse koos lavalaudadel särada.
11.–15. novembrini toimuva festivali kavas on kolm autoriõhtut, kus esitatakse Jaan Räätsa, Raimo Kangro ja Jüri Reinvere loomingut ning kaks teemakontserti: „Virmalised“ ning „Õpetajalt õpilasele“. Kontserdid toimuvad algusega kell 19.00 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (EMTA) suures saalis, teemaõhtu „Virmalised“ leiab aset Heino Elleri Muusikakooli Tubina saalis Tartus.
11. novembril toimuvale Jüri Reinvere autorikontserdile eelneb kell 18.00 vestlusring “Loominguline dialoog: eesti helilooja ja tema tõlgendajad” akadeemia õppehoone fuajees. Vestlevad helilooja Jüri Reinvere ja interpreedid Toomas Vavilov, Mari Poll ja Henry-David Varema, moderaator on EMTA rektor Ivari Ilja. Vestlusringi otseülekannet on võimalik jälgida EMTA YouTube´i kanalilt siit, mida vahendab ka ERR-i kultuuriportaal.
Eesti Interpreetide Liidu juhatuse esimehe Henry-David Varema sõnul on festivali eesmärk tutvustada eesti muusika tuntud ja harvem esitatud teoseid kõrgetasemelistes esitustes. Teoste valikul on arvestatud tuntud eesti heliloojate tähtpäevadega. Tänavune valik on seotud Raimo Kangro 75. sünniaastapäevaga. „Jaan Rääts oli omakorda Kangro õpetaja, mistõttu on nende loomingut koos esitades võimalik saavutada eriti kõnekas sünergia. Tavapäraselt valitakse kavasse ka ühe kaasaegse elava helilooja looming, kes festivalil ise osaleb – tänavu on selleks Jüri Reinvere. Interpreedid on valitud lähtuvalt konkreetsetest teostest, et esitustes avalduksid just need omadused, mis avavad helilooja loomingu eripärad.“
Jaan Rääts (15.10.1932–25.12.2020) oli üks Eesti produktiivsemaid klassikalise muusika autoreid: 10 sümfooniat, 24 instrumentaalkontserti ja kaks orkestrikontserti, lisaks hulgaliselt sümfoonilisi lühivorme ja kammermuusikat. Rääts on kirjutanud muusika ka 14 filmile, teiste hulgas näiteks „Viini postmark“.
Raimo Kangro (21.09.1949–04.02.2001) oli konservatooriumis Jaan Räätsa õpilane ning samuti laia loomingulise pärandiga helilooja. Ta on kirjutanud hulga orkestriteoseid, palasid sooloinstrumentidele ja kammermuusikat, aga ka oopereid, muusikale ja oratooriume. Laiemale publikule on ehk kõige tuntumad teosed koostöös Andres Valkoneniga loodud rokkooper „Põhjaneitsi“ ning muusikal „Saabastega kass“.
Jüri Reinvere (s. 1971) on Eesti helilooja, literaat ja filosoof. Suundunud 1990. aastal Varssavisse Chopini-nimelisse Muusikaülikooli õppima, 1994. Aastal omandas ta magistrikraadi Helsingis Kunstiülikooli Sibeliuse Akadeemias ning alates 2005. aastast elab Berliinis. Lisaks arvukatele heliteostele on ta kirjutanud libretosid oma ooperitele, luulet, filmistsenaariume ja ohtralt publitsistikat.
Eesti interpreetide festivali Eesti Muusika Nädal saab nautida ka väljaspool kontserdisaali – kõiki festivali kontserte saab vaadata ja kuulata üle veebi. Loomulikult ei asenda see vahetut kontserdielamust, kuid annab võimaluse kõigile festivalist maailma eri paigus osa saada.
Eesti interpreetide festivali Eesti Muusika Nädal 2024 ajakava:

november Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppehoone fuajee: Vestlusring „Loominguline dialoog: eesti helilooja ja tema tõlgendajad“
11. november Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suur saal: Jüri Reinvere autoriõhtu
12. november Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suur saal: Raimo Kangro autoriõhtu
13. november Heino Elleri Muusikakooli Tubina saal: Teemaõhtu „Virmalised“, Kangro, Räätsa ja Reinvere looming
14. november Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suur saal: Jaan Räätsa autoriõhtu
15. november Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suur saal: „Õpetajalt õpilasele“

Eesti Muusika Nädal on välja kasvanud Eesti Interpreetide Liidu 2018. aastal toimunud festivalist „Virmalised“, mis keskendus saja aasta jooksul kirjutatud eesti klaveriloomingule. Möödunud aastate festivalid on andnud ülevaate Rudolf Tobiase, Artur Lemba, Eduard Tubina, Eduard Oja, Ester Mägi, Eino Tambergi, Kuldar Singi, Mati Kuulbergi, Lepo Sumera, Rein Rannapi, Erkki-Sven Tüüri ja Tõnu Kõrvitsa kammermuusikast.
Festival toimub Eesti Interpreetide Liidu ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia koostöös. Festivali toetavad Eesti Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapital ning Tallinna linn.
Piletid on saadaval Piletikeskuses ja tund enne algust kohapeal. Õpilastele, üliõpilastele ja pensionäridele on piiratud koguses pileteid tasuta.

Delta trendipäev 2024
2024-11-12 10:00 - 17:00
12. novembril kell 10–17 toimub veebis Delta trendipäev 2024. Tartu Ülikooli majandusteaduskonna korraldatav rahvusvaheline üritus kannab seekord pealkirja „Majandusarvestuse ja rahanduse tulevik: digitaalne ja jätkusuutlik“.
Digitaliseerimise ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimispõhimõtete (ingl environmental, social, and governance, ESG-põhimõtted) järgimine ja sellekohane aruandlus on majandusarvestuse ja rahanduse valdkonnas aktuaalsem kui kunagi varem. Milliseid katsumusi see ettevõtete ja avaliku sektori asutuste jaoks kaasa toob ning kuidas mõjutab see nende tulemuslikkust? Neid ja muid päevakajalisi küsimusi arutavad Delta trendipäeval tunnustatud praktikud ja teadlased.
Ajakava, esinejate info ja palju muud leiad ürituse ametlikult lehelt. Jälgi üritust ka Facebookis ja LinkedInis.

Veebiseminar "Kui sina ei tegele mainega, tegeleb maine sinuga!"
2024-11-13 16:00 - 17:00
13.11 kell 16 Distantsilt targemaks: “Kui sina ei tegele mainega, tegeleb maine sinuga!”, pane ennast kirja https://koolitus.edu.ee/training/13697
Seminaril räägime, mis imeloomad need maine ja kuvand on, kuidas nad tekivad ning miks need üldse olulised on. Samuti kuuleme kuidas saab ise oma (ameti) mainega teadlikult tegeleda ja miks see vajalik on.

Andreas Ventseli inauguratsiooniloeng heidutuse semiootikast ja Eesti julgeolekust
2024-11-13 16:15 - 17:30
Andreas Ventsel räägib inauguratsiooniloengul heidutuse semiootikast ja Eesti julgeolekust
Kolmapäeval, 13. novembril kell 16.15 peab Tartu Ülikooli poliitika- ja sotsiosemiootika professor Andreas Ventsel ülikooli muuseumi valges saalis inauguratsiooniloengu „Heidutuse semiootika ja strateegiline kommunikatsioon julgeoleku valdkonnas“.
Heidutus tähendab julgeolekupoliitikas seda, kui vastaspoolt püütakse plaanitavast kõrvale kallutada. Selle eesmärk on hoida vastast mingit tegevust sooritamast, ähvardades teda liiga suurte kulude või kahjudega. Oma strateegia väljatöötamise kõrval on julgeoleku mõttes sama tähtis hinnata vastase heidutuse usutavust ja tõhusust.
Hübriidkonfliktide puhul on heidutuse roll laiem, hõlmates sõjaliste meetmete kõrval ka meedia ja kommunikatsiooni kaudu üles ehitatud narratiive. „Tänapäeval käib konfliktide kujundamine, õigustamine ja vastase määratlemine paljuski tähenduste kaudu, millega mõjutatakse ühiskonna meelsust heidutustegevuse suhtes. See osutab ühtlasi meedia ja selle tarbija tähtsusele teemakohastes teadusuuringutes,“ rääkis Ventsel.
Tihti õnnestub heidutamine siis, kui rõhutakse millelegi, mis on vastaspoole jaoks identiteedi ja kultuurimälu seisukohalt tähenduslik. „Näiteks ei ole E-Eesti üksnes infotehnoloogiline taristu, vaid on ka juurdunud enesekirjeldusse meist kui uuendusmeelsest ja digiarenenud rahvast. See võib omakorda suurendada meie ühiskondlikku haavatavust vastase heidutuse suhtes,“ selgitas professor. Eesti laiapindse julgeolekustrateegia üks nurgakivi on tema sõnul psühholoogiline kaitse, mis hõlmab muu hulgas võimalike ohtude selgitamist avalikkusele. „See aitab säilitada üldist kaitsetahet,“ sõnas Ventsel.
Inauguratsiooniloengus käsitleb Andreas Ventsel heidutuse strateegiat semiootilisest ja kultuuriteaduslikust vaatenurgast. Semiootiline analüüs aitab kontekstitundlikult selgitada, kuidas riigid ja mitteriiklikud toimijad (nt terrorirühmitused) üksteist strateegiliselt heidutavad ning samal ajal vastase heidutuse usaldusväärsust õõnestavad. Loengus esitatakse heidutuse strateegilise kommunikatsiooni uurimisraamistiku kohta esimesed ideed, mis tuginevad semiootikale, relatsioonilisele ontoloogiale ja tegevusuuringu paradigmale.
Andreas Ventsel on lõpetanud 2009. aastal Tartu Ülikooli doktorantuuri semiootika erialal. 2024. aastal sai temast poliitika- ja sotsiosemiootika professor. Oma uurimistöös arendab ta poliitikasemiootika ja infomõjutustegevuse semiootilise analüüsi meetodit, milleks kombineerib semiootikat, kultuuri- ja poliitikauuringuid, visuaalkultuuri uuringuid, diskursuseanalüüsi ning julgeoleku uuringuid. Teadustöös peab Ventsel tähtsaks selle praktilist tulemit, mille toel viia ellu ühiskondlikke muutusi. Tema töö eesmärk on olnud võimusuhete, konfliktide, strateegiliselt levitatud vandenõuteooriate ning ohudiskursuse laiapõhjaline akadeemiline uurimine, uurimistöö tulemuste rakendamine ainekursuste ja õpivahendite väljatöötamisel ning teaduspõhine koostöö strateegilise kommunikatsiooni eest vastutavate asutustega. Praegu juhib ta ka kolme teemakohast teadusprojekti.
Andreas Ventsel on andnud loengukursusi nii bakalaureuse- kui ka magistriastmel paljudes Eesti kõrgkoolides, sealhulgas Tallinna Ülikoolis, Eesti Kunstiakadeemias, Eesti Maaülikoolis, EELK Usuteaduste Instituudis ja Kaitseväe Akadeemias. Samuti on ta olnud külalisteadur või -õppejõud mitmes välismaa ülikoolis: Torino Ülikoolis, Thbilisi Riiklikus Ülikoolis, Thelavi Riiklikus Ülikoolis, Sise-Beira Ülikoolis, Thessaloniki Aristotelese Ülikoolis, Küprose Tehnikaülikoolis ja Bologna Ülikoolis.
2024. aastal määrati talle ja semiootika teadur Mari-Liis Madissonile riigi teaduspreemia humanitaarteaduste vallas töödetsükli „Poliitika-semiootika, infomõjutustegevuse ja vandenõuteooriate semiootiline analüüs“ eest.
Piduliku inauguratsiooniloengu eesmärk on anda ülikooli uuele professorile võimalus tutvustada ennast, oma eriala ja teadusteemat. Avaliku loengu lõpus saavad kuulajad professorile küsimusi esitada. Oodatud on kõik huvilised. Veebiülekannet saab jälgida UTTV-st.

Vestlusõhtu Tartu linnamuuseumis
2024-11-13 17:00 - 18:00
Viivi Luik meenutab nõukogude aja keerulisi olusid Tartu linnamuuseumi vestlusõhtul
Tartu linnamuuseum kutsub 13. novembril vestlusõhtule kirjanik Viivi Luigega, kes on oma loomingus ilmekalt kirjeldanud nõukogude aja olusid. Kirjanikuga vestleb kirjandusteadlane Eve Pormeister, sõna saab ka publik.
Vestlusel keskendutakse peamiselt okupatsiooniaja õhkkonnale ja hakkamasaamisele kitsastes oludes. Vastuse saavad jooksvalt kerkinud küsimused. Jutuajamise raskuskeskme võtab kokku Leonhard Lapini tsitaat, mis konkreetses kontekstis käis küll kunstnik Andres Toltsi kohta, kuid laiemalt vaadatuna sobib iseloomustama väga paljude tolleaegsete nooremate eestlaste hoiakuid: „Ta (nad) vaatleb (vaatlevad) nõukogude maailma kui midagi ajutist, rasket haigust, mis tuleb lihtsalt läbi põdeda.”
Kohtumine Viivi Luigega kuulub näituse „Peedist pesumasin: leidlikkus linnas“ programmi. Näitust saab külastada vestlusõhtu eel sündmuse piletiga. „Paljude teiste kõrval on ka Tartu linnamuuseum üks ellujäämiskunstide praktiseerija, leidlikkus on meil aidanud kultuuripealinna aastal kokku panna kaks väga edukat näitust,“ kutsub muuseumi direktor Risto Lehiste külastama nii isetegemisest rääkivat näitust kui ka suvel avatud kogukonnanäitust „Meie Tartu“.
Aasta lõpus suletava „Peedist pesumasin: leidlikkus linnas“ näituse programmis on võimalik osaleda veel 15.11 ja 15.12 toimuvatel kuraatorituuridel ning 20.11 Anu Kannikese loenguõhtul. Suure peoga tähistatakse näituse õnnestumist 12. detsembril. Kõigi sündmuste piletid on müügil Piletilevis.
Näitus „Peedist pesumasin“ on kolme muuseumi ühisprojekt ning kuulub kultuuripealinn Tartu 2024 programmi. Lisaks Tartu linnamuuseumile on oma nurga alt leidlikkusele ja loovusele lähenenud Eesti Põllumajandusmuuseum ja Eesti Maanteemuuseum.

Õiglase Ülemineku Foorum „Nutikast kahanemisest kestliku suurtööstuseni. Ida-Viru tuleviku visandid“
2024-11-14 00:00 - 23:59
Õiglase Ülemineku Foorumil visandatakse Ida-Virumaa tulevikku: arutelu all on kestlik tööstus, iseõppiv tehas ja paindlik tööjõuturg
14. novembril toimub Tartu Ülikooli Narva kolledžis Õiglase Ülemineku Foorum „Nutikast kahanemisest kestliku suurtööstuseni. Ida-Viru tuleviku visandid“. Konverentsil arutlevad teadlased koos ettevõtjate ja otsustajatega, milliseks kujuneb maakonna tulevik kestlikuma arengutee otsingute tuules.
„See, kas saame rääkida 20 aasta pärast Ida-Virumaast kui Eesti ja Euroopa kestliku tööstuse ühest vedurist, loodusturismi magnetist või hoopis hõbedase majanduse keskusest, sõltub paljuski praegustest valikutest ning ettevõtete ja elanike kohanemisvõimest,“ ütles Katri Raik, kes on tänavuse foorumi üks peakorraldajatest ja Tartu Ülikooli esindaja Ida-Virumaal. Foorumi keskmes on küsimus, mil viisil muutusi suunata ja selle käigus sündivaid uusi võimalusi ära kasutada.
Tallinna Tehnikaülikooli Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudi professori Erkki Karo eestvedamisel uuritakse, kuidas kujundatakse kestlikku tööstuspoliitikat maailmas ja kuidas saaks seda teha Eestis. Euroopa Komisjoni esindaja Maive Rute selgitab tuleviku Euroopa ees seisvaid valikuid. Tehnikaülikooli mehaanika ja tööstustehnika instituudi professori Tauno Ottoga koos arutletakse tulevikutööstuse nutikate tehnoloogiliste lahenduste ja energeetikasuundumuste üle.
„Ida-Virumaa arengu seisukohalt on kriitilise tähtsusega, et oskame muutusi nutikalt suunata ja kasutada ära võimalusi, mida toovad kaasa nii rohepööre kui ka uued tehnoloogiad. Edukad piirkonnad on need, kus ettevõtted, kogukond ja teadus tegutsevad käsikäes,“ märkis Mare Roosileht, kes on õiglase ülemineku fondi teaduskonsortsiumi juht, Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa kolledži direktor ja konverentsi teine peakorraldaja.
Kuna tehnoloogiline innovatsioon ei sünni ilma inimesteta, on konverentsil jutuks ka tööjõuturu arendamise vajadused. Tartu Ülikooli kommunikatsiooniuuringute professori Triin Vihalemma juhtimisel vaetakse, millised tegurid mõjutavad piirkondlikku tööjõuturgu, kuidas hinnatakse Ida-Viru tööjõuturu tulevikuarengut ning mis soodustab ja takistab infovahetust kvaliteetse tööjõuturu kujundamisel. Oma kogemusi jagavad Olga Zaitseva NPM Narva OÜ-st, Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse juht Mati Lukas, Eesti Töötukassa Ida-Virumaa osakonna juht Anneki Teelahk ja Yngve Rosenblad Kutsekojast.
Konverentsipäeva lõpus vahendavad kohaliku elu eestvedajate vaateid teiste seas endine Vabariigi Valitsuse esindaja Ida-Virumaal Jaanus Purga ja Narva Eesti Gümnaasiumi juht Irene Käosaar.
Tallinna Tehnikaülikooli ja Tartu Ülikooli ühise teaduskonsortsiumi konverentsi põhiprogrammi järel on huvilistel võimalik osaleda töötubades, kus teadlased selgitavad ettevõtjatele olulisi teemasid suurandmete, taastuvenergialahenduste ja ringmajanduse vallas ning arutlevad tööjõuturu kujundamise vajaduste ja võimaluste üle.
Päeva juhib Eesti Rahvusringhäälingu Narva korrespondent Jüri Nikolajev.
Huvilised on oodatud osalussoovist teada andma registreerimisvormis hiljemalt 7. novembril.

Matemaatikaõpetajate päevad
2024-11-14 00:00 - 2024-11-16 23:59
Matemaatikaõpetajate päevad Tartus
14.–16. novembrini 2024
Kallid matemaatikaõpetajad ja matemaatikaharidusest huvitatud!
50. matemaatikaõpetajate sügispäevad toimuvad ülikoolilinnas Tartus. Sügispäevad on pühendatud Eesti koolimatemaatika arendaja, professor Olaf Prinitsa 100. sünniaastapäevale. See eriline sündmus toob kokku matemaatikaõpetajad ja hariduse entusiastid, et jagada kogemusi, kuulata inspireerivaid ettekandeid ja osaleda aruteludes.
Selle aasta juubelihõngulised sügispäevad toimuvad kokku kolmel päeval, pakkudes huvitavaid ettekandeid nii meie endi ekspertidelt Eestist kui külalistelt Euroopast.
https://matemaatika.eu/kmu/kmu-suvepaevad-op_paevad/

Noorsootöö nädal
2024-11-14 00:00 - 2024-11-17 23:59
14.–17. november – noorsootöö nädal.

Soome-ugri keelte ja murrete sümpoosion “Sõnad ja sugulased”
2024-11-14 10:30 - 16:30
14. novembril toimub Eesti Keele Instituudis soome-ugri keelte ja murrete sümpoosion “Sõnad ja sugulased”, mis keskendub sõnavara ja etümoloogia küsimustele.
Ettekandeid peavad keeleteadlased Eesti Keele Instituudist, Tartu Ülikoolist, Eesti Kirjandusmuuseumist ja Helsingi Ülikoolist. Plenaarettekande “Missing relatives – reconstructing Proto-Uralic kinship terms and patterns” peab Helsingi Ülikooli teadur Niklas Metsäranta.
Niklas Metsäranta on Helsingi Ülikooli Uurali keelte kogukondade sugulussidemeid uuriva interdistsiplinaarse uurimisrühma KINURA liige ja juhib teadusprojekti “Sana ja sen johdos – Uralilaisen kantakielen sananjohtojärjestelmä”, mis tegeleb Uurali algkeele sõnatuletussüsteemi rekonstrueerimisega. Samuti on ta osalenud rahvusvahelise sugulussõnavara andmebaasi Kinbank loomises.
Sümpoosion toimub Eesti Keele Instituudi sinises saalis. Osavõtt on tasuta. Palume osalemine registreerida hiljemalt 11. novembriks https://bit.ly/sügissümpoosion2024.
Tutvu teesidega SIIN.
AJAKAVA
10.40–11.00 Registreerumine, tervituskohv
11.00–11.10 Tervitus, avasõnad (Eesti Keele Instituudi teadus- ja arendusjuht Martin Eessalu)
11.10–12.10 Plenaarettekanne. Niklas Metsäranta (Helsingi Ülikool) “Missing relatives – reconstructing Proto-Uralic kinship terms and patterns”
12.10–12.40 Gerson Klumpp (Tartu Ülikool) “Three 18th century Kamas female in-law terms”
12.40–13.10 Helina Harend (Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu Ülikool), Karl Pajusalu (Tartu Ülikool), Mari Väina (Eesti Kirjandusmuuseum) “Enne ’ema’ eesti ja vadja rahvalaulude keeles”
13.10–14.00 lõuna
14.00–14.30 Iris Metsmägi (Eesti Keele Instituut) “Tähelepanekuid eesti onomatopoeetiliste sõnade moodustussuhetest”
14.30–15.00 Santeri Junttila (Eesti Keele Instituut, Helsingi Ülikool) “Eesti lehvima, soome leuhua, liehua verbide germaani päritolu”
15.00–15.05 sirutuspaus
15.05–15.35 Jüri Viikberg (Eesti Keele Instituut) “Konkureerivad laensõnad pirni ja kirsi näitel”
15.35–16.05 Sven-Erik Soosaar (Eesti Keele Instituut) “‘Ema’ ja ‘isa’ tuletusalusena ja liitsõnaosana liivi keeles”
16.05–16.30 Lõppsõnad, lahkumiskohv

Minikonverents „Teatri võimalikkusest väikelinnas”
2024-11-14 15:30 - 18:30
Rakvere Teater korraldab minikonverentsi „Teatri võimalikkusest väikelinnas”
Neljapäeval, 14. novembril kell 15.30 on Rakvere Teatri kohvikusse oodatud kõik need, kes soovivad kaasa mõelda ja rääkida väikelinnades tegutsevate teatrite oleviku ja tuleviku üle.
Konverentsil keskendutakse küsimusele, kuidas on väikelinnade teatrites võimalik ellujäämise kõrval tegelda teatrikunstiga, kui kogu riik väljaspool üksikuid tõmbekeskusi ääremaastub. Kuidas oma nõrkusi tugevusteks pöörata ja kas suurematest linnadest eemal on Eestis üldse teatrit vaja? Või millist? Samuti puudutatakse teatri ja kogukonna suhteid.
„Esinejad käsitlevad oma ettekannetes probleeme, millega väikelinnade teatritel on tulnud rinda pista, et alles jääda. Fantaseeritakse ka tuleviku üle, mis väikelinnade teatreid kärpetingimustes ees ootab. Kuidas mõjutavad kärped tegelikkuses meie homset repertuaari ja Eesti teatripilti tervikuna?” jagas Rakvere Teatri direktor Velvo Väli.
Konverentsil esinevad ettekannetega Roland Leesment (Endla Teater), Piret Rauk (Kuressaare Teater), Märt Meos (Narva Vaba Lava), Ingomar Vihmar (Endla Teater), Mariliis Peterson (Paide Teater), Tarmo Tagamets (MTÜ Müüdud Naer ja Võru Linnateater) ja Pille-Riin Purje (väikelinnade teatrite vaataja).
Minikonverentsi lõpetab vestlusring, mida modereerib Joonas Hellerma.
Konverentsil osalemine on tasuta. Lisainfot leiab Rakvere Teatri kodulehelt.

Kutseõpetajate konverents “Kutsehariduse süda on õpetaja – kohtume Eestimaa südames”
2024-11-15 00:00 - 23:59
300 kutseõpetajat kogunevad Paides konverentsile
15. novembril korraldatakse Paides konverents, mille eesmärk on rääkida õpetajatöö eripäradest kutsekoolides ja rõhutada nende tähtsust Eesti hariduses.
“Õpetajal on kutsekoolis keskne roll ja õpetaja töö kutsekoolis on üldhariduskooli omast erinev, seda nii sisuliselt kui ka seadusandlusest tulenevalt,“ rääkis konverentsi korraldava Eesti Kutseõppe Edendamise Ühingu esimees Kuno Rooba. „Praegu on käimas kutseõpetaja karjäärimudeli koostamine ning see on üks teemadest, mille me arutlusele tahame võtta.“
„Käimas on ka kutsehariduse reform, mis kahtlemata on pannud paljud õpetajad muretsema,“ märkis Rooba. „Tahame, et konverentsi tonaalsus oleks positiivne ja edasivaatav ning ühtlasi ka tänu õpetajatele töö eest, mida nad iga päev teevad.“
Teiste seas esinevad kirjanikust kutseõpetajaks saanud Kati Saara Murutar (Kehtna Kutsehariduskeskus), aasta kutseõpetaja Anne Rudanovski (Tartu Kunstikool), tööõnnespetsialist Tiina Saar-Veelmaa jt.
Konverentsi lõpus esineb õpetajatele Puuluup.
Konverentsil “Kutsehariduse süda on õpetaja – kohtume Eestimaa südames” osalevad kutseõpetajad 26 koolist. Nii suurt kutseõpetajatele suunatud üritust ei ole Eestis varem korraldatud.
Konverentsi kava https://ekey.ee/ekeu-korraldab-paides-kutseopetajate-konverentsi/
