Teaduspoliitika konverents
2024-10-16 10:00 - 16:00 (Europe/Tallinn)
Teaduspoliitika konverentsil arutatakse, mis teeb Eesti ühiskonna elujõuliseks
16 oktoobril kella 10.00–16.00 toimub Riigikogu konverentsisaalis üheteistkümnes teaduspoliitika konverents, mis sel korral kannab pealkirja „Teadus kui Eesti arengumootor (XI). Elujõuline Eesti – tähendus ja valikud“. Tänavune konverents on pühendatud Eesti elujõulisusele.
Eesti on elujõuline, kui selle rahvastik, ühiskond, majandus, kultuur ja keel pole mitte lihtsalt hoitud ja alles, vaid arengujõulised, vitaalsed ja edukalt kaasaegse maailma ohtusid trotsivad. Elujõuline Eesti on oma elanikele vastupandamatult atraktiivne elu- ja töökeskkond ning eesti keele ja kultuuri omandamine on kõigi poolt kõrgelt hinnatud viis Eesti elus osalemiseks.
Sageli räägime me hästi toimivast majandusest, kui eeldusest elujõulise Eesti loomiseks. Seda eeldust kahtluse alla seadmata keskendub tänavune konverents seevastu Eesti ühiskonna, keele ja kultuuri elujõulisusele. Me proovime teaduspõhiselt vastata küsimustele mis teeb Eesti ühiskonna elujõuliseks, mis teeb eesti keele ja kultuuri elujõuliseks ning mida tuleks täna teha, et Eesti ühiskond, eesti keel ja kultuur oleksid ka tulevikus võimalikult elujõulised.
Vaatluse alla tulevad ka rahvastikumuutuste ja rände mõju, ühiskondlik sidusus, inimeste heaolu, ning eesti keele ja kultuuri olukord.
Lisaks olukorra analüüsile proovime leida vastuseid küsimustele milles seisneb teadlaste arvates Eesti jaoks edukas rahvastiku-, sotsiaalse lõimumise, ühiskondliku heaolu, keele ja kultuuri poliitika.
Konverentsi peaesinejatena astuvad üles ettevõtja Erkki Raasuke, TLÜ osaluskultuuri professor Katrin Tiidenberg, TLÜ sotsiaaltervishoiu professor Merike Sisask, TÜ linna- ja rahvastikugeograafia professor Tiit Tammaru, TÜ biosemiootika professor Kalevi Kull, õiguskantsler Ülle Madise, TÜ anglistika professor Raili Marling ja TÜ ajakirjandusuuringute kaasprofessor Marju Himma. Konverentsi modereerib TLÜ rektor professor Tõnu Viik.
Konverents on kutsetega, ent kõik huvilised saavad jälgida otseülekannet teadusportaali Novaator vahendusel 16. oktoobril algusega kell 10.00 siin.
Konverentsi kavaga saab tutvuda siin.

Teaduspoliitika konverentsi korraldavad Eesti Teadusagentuur, Riigikogu kultuurikomisjon, Rektorite Nõukogu, Eesti Teaduste Akadeemia, Eesti Noorte Teaduste Akadeemia ning Haridus- ja Teadusministeerium.

Vestlussaade “Ekspert eetris”
2024-10-16 16:00 - 16:30
Tallinna Ülikooli vestlussaates “Ekspert eetris” on fookuses õpetajad ning nende väärtuslik aeg. Külas on TLÜ haridusjuhtimise professor Eve Eisenschmidt.
Õpetaja vajab aega, et ta saaks oma teadmisi uuendada, mõtiskleda, teha koostööd kolleegidega. Objektiivselt on inimestel 24 tundi ööpäevas, ideaalis 8 tundi tööaega, aga kas seda kasutatakse ära mõistlikult ja vastutustundlikult? Tundub, et kaugeltki mitte. Õpetajal ei ole ammu enam aega, et süveneda. Aja kasutamine on nii organisatsiooni kultuuri küsimus – kuidas väärtustatakse inimeste aega, seda kasvõi koosolekutel, aga ka poliitiline küsimus – milliseid valikuid tehakse õppekava kujundamisel, õppeprotsessi kujundamisel jne.
Kas õpetajate jaoks luuakse teadlikult kasulikku aega, et uusi praktikaid õppida ja katsetada? Kas seda peetakse oluliseks? Saates mõtiskletakse teemal, kuidas on võimalik koolis töökorraldust muuta, et õpetajatel tekiks aega juurde.
Saatejuht on Tallinna Ülikooli BFM-i lektor Mart Soonik.

Rahvusvaheline konverents „Teel täiuse poole. Hinge ja isiksuse küpsus“
2024-10-17 00:00 - 2024-10-19 23:59
Rahvusvaheline konverents „Teel täiuse poole. Hinge ja isiksuse küpsus“
17.‒19. oktoobrini toimub Kivimäel ja Laulasmaal rahvusvaheline konverents „Teel täiuse poole. Hinge ja isiksuse küpsus“.
Isiksuse, kollektiivi või kutsumuse kujunemist võib vaadelda kui teekonda lapsepõlvest täisikka, võrsumist seemnest küpseks viljaks. Ajaline vastsündinu on küps siia ilma tulema, koolieeliku kooliküpsust hindame kooli lävepakul, abiturient sooritab küpsuseksameid enne keskhariduse tunnistuse saamist. Mis õieti on küpsus, seda nii isiksuse kui tema hinge tasandil?
Püha Johannese Kooli ja Arvo Pärdi Keskuse koostöös toimuval konverentsil põimitakse hariduse, kultuuri, religiooni ja inimeseks olemise tasandeid, lähenedes sedakorda sisemise küpsuse teemadele eri vaatenurkadest – kultuurifilosoofia, teoloogia, pedagoogika ja psühholoogia perspektiivist – ning otsitakse ühisosa. Püha Johannese Kooli direktori Liivika Simmuli sõnul on konverentsi kuulajaskond aastate jooksul kasvanud ning osalema on oodatud haridushuvilised üle Eesti.
„Konverents on mõeldud õpetajas- ja kogukonnale, keda huvitavad meie kooli tegevus ja käekäik, aga ka laiemalt neile, keda huvitab haridusteemade mõtestamine laiemas ja ajatumas kontekstis,“ sõnab Liivika Simmul.
Neljadat korda toimub Püha Johannese Kooli konverents koostöös Arvo Pärdi Keskusega, luues silla ning kohtumispaiga hariduse, teaduse, kultuuri ja hingemaailma vahel.
Kuulajate ette astuvad külalised Eestist, Lätist, Leedust, Inglismaalt, Prantsusmaalt, Itaaliast, Saksamaalt ja USAst: prof Renos Papadopoulos, Philip Mamalakis, isa Aleksei Uminski, isa Stephen Platt ja Anna Platt, Francesco Fadigati, vend Luc (Bourgoin), Aleksander Pulver, Tarmo Toom, Naatan Haamer, Pavel Levushkan, Olga Januškevičienė, Maria Pukach, Yauheniya Danilovich, Liivika Simmul, Irina Pärt, Airiin Demir ja Triin Normet.
Huvilisi ootavad ettekanded, töötoad ning hinge ja vaimu kosutav kontsert Vox Clamantiselt.
Kahel esimesel päeval on sünkroontõlge eesti, inglise ja vene keelde. Laupäeval tõlgitakse töötoad eesti keelde.
Konverentsil osalemise kohta saab kool väljastada ka tõendi.
Tutvuge lähemalt konverentsi kava ja esinejatega https://konverents.pjk.ee/et

Ettelugemise päev
2024-10-18 09:00 - 14:00
Ettelugemise päeval loeme ja illustreerime eri rahvaste lugusid
18. oktoobril tähistame ettelugemise päeva traditsioonilise suure lugemise ja joonistamise veebiülekandega. Kella 9–14 loevad tuntud näitlejad ette muinaslugusid ja raamatukunstnikud loovad samal ajal kuuldule illustratsioone. Kultuuririkkuse aasta puhul on ettelugemise ja illustreerimise fookuses erinevate rahvaste lood. Toimuvat saab jälgida otseülekande vahendusel lastekirjanduse keskuse ja kirjandusfestivali Luup Facebooki lehtedelt ning ERRi kultuuriportaalist. Uut lugu ja pilti saab nautida iga 20 minuti järel.
Eesti Lastekirjanduse Keskuse direktor Triin Soone leiab, et ettelugemine mängib kindlasti väga olulist rolli lapse keelelises ja vaimses arengus, kuid tegelikult on kõigil tore ja nauditav lugusid kuulata: „Ettelugemine on mõnus ajaviide, mis annab võimaluse kuulata, mõelda ja nautida sõnade lendu. Kindlasti aga ka keeleõppijale tajuda keele rütmi ning omandada uusi sõnu ja väljendeid. Meil on suur rõõm, et nii paljud näitlejad ja illustraatorid on valmis meie ettevõtmises kaasa lööma ning tooma seekord kuulajate ja vaatajateni maailma rahvaste lugusid.”
Muinasjutte loevad ette Laura Kukk, Taavi Tõnisson, Rasmus Kaljujärv, Silva Pijon, Maarius Pärn, Kersti Heinloo, Grete Konksi, Tarvo Krall, Tiina Tõnis, Mari-Liis Lill, Britta Soll, Merilin Kirbits, Piret Krumm, Risto Vaidla, Doris Tislar. Nende lugemist illustreerivad Elina Sildre, Joonas Sildre, Tuulike Kivestu, Kristina Tort, Triin Paumer, Liisa Kruusmägi, Ats Allaste, Anni Mäger, Anu Kalm, Helena Pass, Reda Tomingas, Kirke Kangro, Takinada, Kadi Kurema ja Kertu Sillaste.
Eesti Lastekirjanduse Keskus pani aluse ettelugemise päeva traditsioonile aastal 1994. Päeva tähistav veebiüritus on ka sel aastal osaks laste ja noorte kirjandusfestivali Luup programmist. Festivali korraldavad Eesti Kirjanduse Selts, Eesti Emakeeleõpetajate Selts, Tartu Linnaraamatukogu ning Eesti Lastekirjanduse Keskus, partneriteks on Soome Instituut, Tartu Elektriteater jpt. Festival toimub 14.–19. oktoobrini ja selle kohta saab lisainfot Luup Facebooki lehelt.

Hariduskonverents „Õpetaja aeg“
2024-10-18 10:30 - 16:00
18. oktoobril toimub hariduskonverents „Õpetaja aeg“, mis on pühendatud Tallinna Ülikooli õpetajahariduse 105. aastapäevale.
Konverentsil arutletakse, kuidas inspireerida õpetajaid ja koolijuhte leidma viise õpetajate energia ja tööaja kokku hoidmiseks ning suunata jõud kõige olulisemale – koostöisele õpilaste arengu toetamisele. Lisaks otsitakse vastuseid küsimustele, kuidas koolielu ja õpetamist tõhusamalt korraldada? Mis on päriselt tähtis ning kuidas selle kõige olulisema jaoks läbi töökorralduse aega leida nii kooli kui õpetaja tasandil?
Ohud ja võimalused koolikorralduse muutmises võtab kokku ennelõunane skeptikute ja unistajate paneelarutelu.
Päeva teine pool keskendub õpetaja tööalase arengu ja vaimse tervise teemadele. Kuidas reguleerib õpetaja oma tööaega ja energiat? Kuidas leida aega iseendale nii vaimse tervise toetamiseks kui ka professionaalseks arenguks ja uute teadmiste omandamiseks?
Vaadeldakse ka tehisaru võimalusi õpetaja abistamisel ning antakse parimaid nippe ajaplaneerimise oskuste edendamiseks. Konverentsi võtab kokku paneelarutelu: kuidas 24 tunniga imesid teha?
Arvamust saab avaldada ka publik.
Lisaks tunnustame konverentsil ka haridusuuenduslikke algatusi.
Avasõnad öeldakse kell 10.30 Tallinna Ülikooli Astra hoone Maximumi saalis. Üritus lõpeb kell 16 algava vastuvõtuga Astra foorumis.
Konverentsil on avatud ka Tallinna Ülikooli õpetajahariduse 105. aastapäevale pühendatud näitus Astra majas: “Aeg hetkes – loovuse jäljed”.

Koolivaheaeg
2024-10-21 00:00 - 2024-10-27 23:59
Koolivaheaeg 21. oktoobrist 27. oktoobrini.

Tallinna Linnamuuseumi 2024. aasta õpetajate infopäev
2024-10-21 10:30 - 15:00
Olete oodatud Tallinna Linnamuuseumi 2024. aasta õpetajate infopäevale esmaspäeval, 21. oktoobril Kiek in de Köki kindlustustemuuseumisse.
Tallinna Linnamuuseum kutsub õpetajaid 21.10.2024, koolivaheaja esimesel päeval Tallinna Linnamuuseumi seitsme filiaali haridusprogramme tutvustavale infopäevale. Sellel saab lähemalt tutvuda Tallinna Linnamuuseumi haridustegevuse, metoodika, elamusliku õpikeskkonna ja praktiliste tegevustega. Kõik osalejad saavad kingituseks Tallinna Linnamuuseumi muuseumitunde tutvustava haridusmärkmiku. Infopäev on tasuta ja soovi korral väljastame osalemise kohta tõendi.
Oodatud on kõik õppejuhid ja õpetajad: lasteaia- ja klassiõpetajad, ajaloo-, ühiskonna- ning kunstiajaloo-, inimeseõpetuse-, loodusõpetuse-, geograafia-, keemia- ja füüsikaõpetajad!
Ootame teid Kiek in de Köki kindlustustemuuseumis (Komandandi tee 2).
Infopäev algab kell 11.
Tervituskohvi pakume juba alates 10.30.
Infopäev algab Linnamuuseumi filiaalide haridusprogrammide tutvustuspaneeliga. Järgneb näidistegevuste paneel, millele registreeruda
saab kohapeal.
Haridusprogrammid oleme jaotanud kolme haridusastme grupi vahel:

Lasteaed ja I kooliaste (kuni 3. klass).
II–III kooliaste (4.–7. klass).
III kooliaste ja gümnaasium (8. klass–gümnaasium).

AJAKAVA:
10.30–11.00 Kogunemine Kiek in de Köki suurtükitornis. Tervituskohv ja suupisted.
11.00–12.30 Tallinna Linnamuuseumi filiaalide haridusprogrammide tutvustused.
12.30–13.15 Värskendav energiapaus.
13.15–15.00 Linnamuuseumi erinevaid filiaale tutvustavad tegevused, mille vahel on teil võimalus valida:

Kiek in de Kök suurtükitorni uuenenud ekspositsiooni tutvustav ekskursioon;
Lastemuuseum Miiamilla „Empaatia töötuba“;
Fotomuuseumi tutvustustuur;
Rahvaste muuseumi värskelt avatud näituse „Garaaž. Гараж. Garage” ekskursioon;
viimane võimalus tutvuda Linnaelumuuseumi püsiekspositsiooniga enne selle uuenduskuuri algust;
Kalamaja muuseumi metoodiliste näidetega muuseumitund „Tööstuslik pööre Tallinnas“.

Osalemiseks palume end eelnevalt registreerida:
REGISTREERI
Kõik infopäeval osalenud registreerunud õpetajad saavad kuni novembri lõpuni Tallinna Linnamuuseumi filiaale tasuta külastada.
NB! Kui olete infopäevale registreerunud, kuid ei saa siiski osaleda, andke sellest palun võimalikult varakult teada margus.saks@linnamuuseum.ee või tel 5443 0006.

Seminar „Laps kirjanduses“
2024-10-21 10:30 - 16:00
Seminar „Laps kirjanduses“ tõstab fookusesse lasteraamatute tõlkimise
21. oktoobril 2024 kell 10.30–16 toimub Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse ning Eesti Lastekirjanduse Keskuse 12. ühisseminar „Laps kirjanduses“, mille fookuses on tõlketeemad. Seminar toimub lastekirjanduse keskuse saalis, kuid seda saab otseülekandena jälgida ka ERR kultuuriportaalist ja Eesti Lastekirjanduse Keskuse Facebooki lehelt.

Seminaril uuritakse, kuidas määratleda tõlkimist, tutvustatakse uusi vahendeid meie tõlkeloo uurimiseks, vaadeldakse, milline on tõlke ja algupärandi vahekord hetke laste-ja noortekirjanduses ning arutletakse, mida on vaja hea tõlkeraamatu sünniks. Vaatluse all on nii laste- ja noortekirjanduse tõlked eesti keelde kui ka meie laste- ja noorteraamatute vahendamine teistesse kultuuridesse. Et lastekirjanduse puhul ei saa kuidagi mööda ka illustratsioonist, tulevad käsitlemisele ka tõlkimise ja raamatuillustratsiooni kokkupuutekohad.
Seminaril esinevad ettekannetega Elin Sütiste, Krister Kruusmaa, Jaanika Palm, Krista Kumberg, Helena Kostenok, Hanneleele Kaldmaa, Ulla Saar, Triinu Laan, Katja Novak, Anneliis Lepp, Risto Järv ja Elle-Mari Talivee.
Eesti Lastekirjanduse Keskuse kirjandusuurija Jaanika Palmi sõnul on oluline tõlkelastekirjandusest kõneleda: „Kuna valdava osa praegu eesti keeles ilmuvatest lasteraamatutest moodustavad just tõlketeosed, on nendele tähelepanu pööramine algupärase kirjanduse kõrval väga oluline. Tahaks ju ikka, et ilmuvad tõlketeosed rikastaksid, mitte ei reostaks meie kirjandusvälja ning pakuksid meie lastele võimalikult avarat maailmapilti ja erinevaid perspektiive elu mõtestamiseks.“
Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse teadur Elle-Mari Talivee leiab, et armastatud eesti raamatutegelaste kõrval on teda vorminud just tõlketeosed: „Arvan, et mina olen suuresti tõlkekirjanduse poolt kasvatatud laps – Pipist ja Tjorvenist Pál-tänava poiste, Klára Jarunková kangelaste, Franny ja Zooey’ni, ehkki kahtlemata on olulist rolli mänginud ka Pille-Riin, Naksitrallid, Tagurpidi-Ants. Need olid kõik imelised tõlked. Harald Rajametsa luuletõlked James Krüssi raamatust „Minu vaarisa ja mina“ panid mind tõenäoliselt esmakordselt mõtlema kirjandusteksti loomisele. Teistpidi – oli meie toonases omakirjanduses midagi olulist puudu? Tõlkelugu tekitab alati nii palju intrigeerivaid küsimusi.“

Tartu haridusfestival "Edasiliikumise kunstid"
2024-10-22 00:00 - 2024-10-24 23:59
Tartu haridusfestival “Edasiliikumise kunstid”
Aeg: 22.–24. oktoober 2024
Koht: Tartu (erinevad kohad üle linna)
10. Tartu haridusfestival toob kokku haridushuvilised üle Eesti! Festival keskendub sellele, kuidas pidevalt areneda ja kasvada, jäädes avatuks uutele võimalustele ja väljakutsetele. Festivali teema „Edasiliikumise kunstid“ kutsub üles leidma tasakaalu minevikust õpitu ja tulevikku suunatud sammude vahel, hoides fookust hetkes.
Kolmel päeval toimub üle 100 töötoa, arutelu ja ettekande, mis aitavad avada edasiliikumise ja kohanemise teemat erinevatest vaatenurkadest. Lisaks pakuvad festivali külastajatele meelelahutust ühised filmivaatamised, haridusfestivali kontsert ja näituste kuraatorituurid.
Üritused on tasuta, kuid vajalik on eelregistreerlmine http://www.haridusfestival.tartu.ee/.

Kogemuskoolitus “Noppeõppe rakendamine üldhariduskoolis. Viljandi mudel.”
2024-10-23 11:00 - 15:00
Kogemuskoolitus “Noppeõppe rakendamine üldhariduskoolis. Viljandi mudel.”
23. oktoobril 2024 kell 11–15 toimub MTÜ Eesti Talendikeskuse korraldamisel ja koostöös Viljandi Kesklinna Kooliga kogemuskoolitus noppeõppe rakendamisest üldhariduskoolis. Koolitus on praktiline, eraldi on vaatluse all noppeõppe rakendamine I ja vanemates kooliastmetes.
Koolitusele oodatakse 3-liikmelisi koolimeeskondi (juhtkonna liige, I kooliastme klassiõpetaja, vanemate kooliastmete aineõpetaja).
Koolitus on tasuta. Toitlustamine omal käel. Registreerimine hiljemalt 16. oktoobriks https://forms.office.com/e/6GDj13A13u .
Osalejaile koolitustõend. Täpse toimumiskoha info saadetakse osalejatele meilidele vähemalt päev enne koolituse toimumist.
Küsimuste korral kontakt Merve Šeffer, merve.seffer@klk.vil.ee

Seminar “Kas Eestis on süvenemas hariduslik ebavõrdsus?”
2024-10-24 12:00 - 13:30
Arenguseire Keskuse, Eesti Koostöö Kogu ja Noored Kooli ühisseminar “Kas Eestis on süvenemas hariduslik ebavõrdsus?” toimub neljapäeval, 24. oktoobril kell 12.00−13.30 Komandandi maja suures saalis (Toompea 1, Tallinn) ja veebis.

Tartu linnaajaloo päev "Muuseumilt kogukonnale, kogukonnalt muuseumile"
2024-10-25 00:00 - 23:59
Tartu linnaajaloo päeval räägitakse kogukondade ja muuseumide koostööst
25. oktoobril toimub Tartu linnamuuseumis järjekorras 42. Tartu linnaajaloo päev “Muuseumilt kogukonnale, kogukonnalt muuseumile”, kus arutletakse erinevate muuseumi ja kogukonna koostöö tahkude üle. Kogemusi jagavad muuseumi- ja kultuuritöötajad nii Tartust kui kaugemalt.
Kogukondi on erinevaid. Need võivad moodustuda piirkondlikult elukoha järgi – näiteks tegutseb Tartus mitu linnaosaseltsi, kelle korraldatud linnaosade päevad, kodukohvikud ja muud ettevõtmised on linnaellu tublisti elevust toonud. Kogukonnad on moodustunud ka hobide ja huvide alusel, näiteks Tartu talisuplejate kogukond. Koos võib hoida ka sotsiaalmeedia – Facebookis tegutseb “Nostalgilise Tartu” virtuaalne kogukond.
Tartu Linnaajaloo Muuseumide direktori Risto Lehiste sõnul kajastab kaasaegne teaduskirjandus muuseumide ja eriti linnamuuseumide kohta seda, et paari viimase dekaadi jooksul on toimunud põhimõtteline nihe hoidjast vahendaja ning tõekuulutamisest diskussiooni tekitamise poole. “Kindlasti jääb muuseumidele kogude hoidmise suur ülesanne, aga ainult sellest enam ei piisa, et olla edukas ning teenida suuremat eesmärki – olla inimeste jaoks olemas,” räägib Lehiste. “Seda uuendatud mõtlemist on Tartu Linnaajaloo Muuseumides Euroopa kultuuripealinna aastal edukalt rakendatud.”
Ettekandepäeva eesmärk on jagada seniseid kogemusi muuseumi ja kogukondade koostööst ning arutleda koostöö vormide ja ühiste eesmärkide seadmise üle. Kuidas luua usalduslik side muuseumi ja kogukonna vahel? Missugune koostöö on vastastikku rikastav ja toob mõlemale osapoolele kasu? “Keerulistel aegadel saab muuseum hakkama, kui ümbritsev ühiskond toetab,” lisab Risto Lehiste.
Tartu Linnaajaloo Muuseumide 42. linnaajaloo päev toimub Tartu linnamuuseumis (Narva mnt 23). 25. oktoobri ettekandepäev algab kell 10.30, täpse kavaga saab tutvuda muuseumi veebilehel. Sündmusel osalemine on tasuta.
Tartu Linnaajaloo Muuseumid koondavad viit Tartus tegutsevat ja Tartu ajalugu käsitlevat muuseumi: Tartu linnamuuseum, KGB kongide muuseum, Laulupeomuuseum, 19. sajandi linnakodaniku muuseum ja Oskar Lutsu majamuuseum. 31. oktoobril tähistavad Tartu Linnaajaloo Muuseumid sünnipäeva.

Tartu Ülikooli 392. aastapäev
2024-10-25 00:00 - 23:59
Tartu Ülikool tähistab 392. aastapäeva
25. oktoobril tähistatakse 392 aasta möödumist Tartu Ülikooli asutamisest mälestustseremoonia ja kontserdiga.
Kell 16.45 asetatakse lilled ülikooli loomise idee algataja, Tartu Ülikooli esimese kantsleri Johan Skytte monumendi juurde ning kuningas Gustav II Adolfi mälestusmärgi juurde.
Õhtu jätkub kell 18.00 ülikooli aulas algava kontserdiga „Akadeemia sünni paiku“. Tartu Ülikooli asutamisest räägib TÜ muuseumi teadussekretär ajaloolane Ken Ird, misjärel esitab ansambel Rondellus barokiaja pillidel ja kostüümides ülikooli asutamise aegseid Inglismaa, Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia armastuslaule ja tantse ning Rootsi koraaliviise. Kontsert on tasuta ja kõik on oodatud.
Tartu Ülikool asutati 1632. aastal, mil Rootsi kuningas Gustav II Adolf allkirjastas Academia Gustaviana asutamise üriku. Avaaktus toimus 1632. aasta 15. oktoobril, uue kalendri järgi 25. oktoobril.

Rahvusvaheline ooperipäev
2024-10-25 00:00 - 23:59

Perepäev eestikeelsele õppele ülemineku toetamiseks
2024-10-25 10:00 - 14:00
Narva kolledžis toimub koolivaheajal perepäev eestikeelsele õppele ülemineku toetamiseks
25. oktoobril kell 10–14 toimub Tartu Ülikooli Narva kolledžis perepäev, mille eesmärk on toetada eestikeelsele õppele üleminekut. Erinevate tegevustega tõstetakse laste huvi eesti keele õppimise vastu ja toetatakse lapsevanemaid, kellel on seoses üleminekuga küsimusi. Kavas on mängulised tegevused ja maastikumäng lastele ning töötoad lapsevanematele eesti ja vene keeles.
Tasuta üritusele on oodatud lapsevanemad ja koolieelses eas lapsed (4–6-aastased) ning kooliõpilased (1.–6. klass).
Ürituse korraldaja Narva kolledži mitmekeelse hariduse keskuse juhataja Anna Golubeva sõnul pakub perepäev võimalust leida üheskoos viise, kuidas lapsi ja vanemaid üleminekul eestikeelsele õppele toetada. „Perepäev toimub lastevanemate akadeemia raames ja me püüame üritusel pakkuda võimalikult palju praktilist tuge ning võimalusi ennast arendada,” sõnas Golubeva.
Lastevanemad saavad osaleda töötubades, mis käsitlevad teise keele omandamise etappe (vene keeles) ning laagrite ja muude praktiliste võimaluste kasutamist eesti keele õppimise toetamiseks (eesti keeles). Töötoad korduvad, et lastevanematel oleks võimalus kuulata erinevaid teemasid.
Koolieelikud ja koolilapsed saavad osaleda vanusele vastavates tegevustes, mis on suunatud nende keeleoskuse arendamisele läbi mängulise ja kaasava lähenemise. Lapsed saavad osaleda maastikumängudes, tegutseda erinevates tegevuskeskustes, tantsida ja mängida erinevaid meeskonnamänge.
Perepäeva pidevalt täieneva kavaga saab tutvuda ja üritusele registreeruda veebilehel.
Perepäev toimub Tartu Ülikooli Narva kolledži lastevanemate akadeemia üritustesarja raames.

Liikluslinnaku avamine
2024-10-25 11:00 - 12:00
Klooga lasteaialastele avatakse ülikoolitööna valminud liikluslinnak
25. oktoobril kell 11 avatakse Lustipesa lasteaia Kloogal asuvas õppekohas (Metsamajas) hariv ning mänguline liikluslinnak, mis valmis Tallinna Ülikooli projektitöö raames.
Erialasid Lõimiv Uuendus (ELU) on Tallinna Ülikoolis kohustuslik õppeaine, mille käigus lahendatakse meeskonnatööna elulisi probleeme. “Meie valik osutus liiklusohutuse kasuks, sest see puudutab igaüht ja igapäevaselt. Samuti tuleb õiget liikluskäitumist ja -teadlikkust laiemalt hakata juurutama juba maast madalast,” ütleb projekti juhendaja Ainvar Rahe.
Kuna aine näeb ette, et projektitöös osalevad vähemalt kolme eriala tudengid, siis kaasati sinna ka Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledži liiklusohutuse, käsitöö ja disaini ning rakendusinformaatika tudengid.
“Nagu nimi viitab, siis on projekti eesmärgiks laste korrektse käitumise kujundamine erinevates liiklusolukordades. Liiklustänav iseenesest ei ole uus asi, kuid konkreetses lasteaias see puudus. Lasteaias saavad igapäevaste õppekäikude kaudu lapsed selgeks kõige lihtsamad põhitõed – kuidas tänaval käituda, kuidas ületada sõiduteed ka reguleerimata ülekäiguradadel, millised on lihtsamad liiklusmärgid jne,” selgitab Rahe.
Projekti raames toodeti ja paigaldati liiklusmärgid, märgistati tänavakate, kujundati õpetajatele ja lastele õppematerjalid ning viidi läbi ka esmane koolitus raja õigeks ja lõbusaks kasutamiseks. Edasi koolitavad lapsi juba õpetajad ise.
“Meil on liiklusväljaku üle väga hea meel, sest liiklusharidust ei saa kunagi olla liiga palju! See on selles mõttes unikaalne projekt, et initsiatiiv ja kogu teostus tuli tudengitelt. Nad võivad oma projektitöö lugeda igati kordaläinuks – korralikult tehtud liikluslinnaku kõrval on nad andnud väga suure panuse meie valla laste turvalisse liiklemisse!” rõõmustab Lääne-Harju vallavanem Jaanus Saat.
Liikluslinnaku valmimist toetasid Lääne-Harju vald, Sadolin (AkzoNobeli kaubamärk), Bauhof (Bauhof Group AS), Signaal AS, Transpordiamet ning Politsei-ja Piirivalveamet.
Avamisel rõõmustavad Klooga lasteaialapsi ka Lõvi-Leo ja politseinikud!

Üleminek talveajale
2024-10-27 04:00
Üleminek talveajale 27. oktoobril kl 4.

Muusikakuu teemaõhtu
2024-10-29 18:00 - 19:30
Kutsume huvilisi muusikakuu teemaõhtule, kus muusikateadlane Carolin Krajnak räägib 1944. aastal läände põgenenud eesti muusikute saatusest. Teemaõhtu toimub teisipäeval, 29. oktoobril Maarjamäe lossi suvesaalis kell 18–19.30.
1944. aastal põgenes üle Läänemere ligi kaks kolmandikku professionaalsetest muusikutest, kes olid põgenemise ajaks omandanud kõrghariduse ja olnud kodusel muusikaskeenel aktiivsed. Välis-Eesti kultuurielu on kulgenud paralleelselt ja samuti kitsastes oludes, kuid ideoloogiliselt siiski vabamas maailmas, ent jäänud teemana küllaltki vähevalgustatuks. Heal juhul tuntakse ehk Käbi Laretei, Eduard Tubina ja Roman Toi nime, tegelik nimekiri väliseestlastest muusikutest on tunduvalt pikem.
Kuna paadipõgenemisest möödus sel sügisel 80 aastat, on selle aastapäeva valguses paslik tuua tähelepanu just nendele muusikutele, kes hoidsid võõrsil eesti kultuuri järjepidevust.
Umbes tunni jooksul peatume põhjalikumalt just Rootsi põgenenud muusikutel, kes leidsid erialast tegevust juba pagulaslaagrites esinedes.
Tutvume, kui sujuvalt või valuliselt kulges teise riigi ellu sulandumine, kes üldse õpitud erialal jätkata said ning kui paljud jäid muusikutena truuks eesti heliloomingu esitamisele ning milline üldse oli piiritagune kultuurielu.
Sõnalise osa vahelduseks kõlavad koduigatsusest inspireeritud teosed Eduard Tubinalt, mida esitavad pianist Carolin Krajnak ja viiuldaja Valentina Vaab.
Piletid: 11/9 eurot. Pileti saab osta ette siit.
Muuseumikaardiga on üritus tasuta, palume registreerida kaart Maarjamäe lossi kassas.

Balti sõjaajaloo aastakonverents
2024-10-31 00:00 - 23:59
Rahvusvaheline konverents võtab vaatluse alla sõjalise hariduse ajaloo Baltikumis
Eesti sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseum, Kaitseväe akadeemia ja Balti kaitsekolledž kutsuvad kõiki huvilisi rahvusvahelisele Balti sõjaajaloo aastakonverentsile, mis käsitleb sõjalise hariduse ajalugu Eestis, Lätis ja Leedus alates rahvusväeosade loomisest vabadussõdade künnisel kuni tänapäevani. Konverents peetakse neljapäeval 31. oktoobril Tartu ülikooli raamatukogus.
Konverentsile pealkirjaga „Professional Military Education in the Baltic Region, 1919–2024” on oodata õpetlasi Eestist, Lätist, Leedust ja Saksamaalt. Ettekannetes tuleb juttu Eesti, Läti ja Leedu sõjaväelise hariduse ülesehitamisest alates vabadussõdadest ning selleks rakendatud Vene impeeriumi ja teiste riikide kogemustest, ümberkorraldustest sõdadevahelisel perioodil ning sõjaväelise hariduse uuest algusest Balti riikides pärast iseseisvuse taastamist ja suuna võtmist NATOga liitumisele.
Lisaks sõdadevahelisel ajal tegutsenud sõjakoolide taastamisele või uute asutamisele loodi 1999. aastal kolme Balti riigi ühine kõrgem sõjaline õppeasutus Balti kaitsekolledž, mis annab staabiohvitseridele ja ülemveeblitele operatsiooni- ja strateegilise taseme väljaõpet. Seega tähistab konverents ühtlasi Balti kaitsekolledži 25. aastapäeva.
Konverentsi teine päev, reede 1. november toob kokku ajaloolased ja teised kutsutud külalised, et arutada sõjaajaloo uurimisseisu, käimasolevaid projekte ja riikideüleseid koostöövõimalusi.
Konverentsi ettekannete põhjal kirjutatud artiklid avaldatakse Eesti sõjaajaloo aastaraamatus, mida annab välja Eesti sõjamuuseum koostöös Tallinna ülikooli kirjastusega.
Konverentsil on võimalik osaleda nii Tartu ülikooli raamatukogu konverentsisaalis kui ka veebiülekande vahendusel. Registreerimine kohapeal osalemiseks on avatud kuni 24. oktoobrini aadressil https://baltmilhist.eu. Teise päeva arutelud on ainult kutsutud külalistele.
Konverentsi korraldavad Eesti sõjamuuseum, Kaitseväe akadeemia ja Balti kaitsekolledž koostöös Läti sõjamuuseumi ja Leedu Vytautas Suure sõjamuuseumiga.
Programm ja registreerimine https://baltmilhist.eu

Konverents “Kuhu tüürid, kutseharidusreform? Kutseharidus väljaspool tõmbekeskusi”
2024-10-31 00:00 - 23:59
Kutseharidus muutuste tuules. Tule, kuula ja mõtle kaasa!
31.oktoobril 2024 on Hiiumaal Suuremõisa lossis konverents “Kuhu tüürid, kutseharidusreform? Kutseharidus väljaspool tõmbekeskusi”, millest toimub otseülekanne.
Haridus- ja teadusministeerium kavandab kutsehariduses suuri muudatusi. Reformimist on otsustatud alustada Vana-Vigala tehnika- ja teeninduskooli sulgemisest ning Suuremõisa lossis asuva Hiiumaa ametikooli ümberprofileerimisest. Hiiumaa kui saarelise kogukonna jaoks on kavandatav kutseharidusreform regionaalpoliitilise kaaluga. MTÜ Suuremõisa loss algatas augustis Hiiumaa ametikooli toetuseks petitsiooni, mis kogus kuu ajaga 1900 allkirja.
Konverentsi eesmärk on avalikkusele teadvustada, et iga nii kaalukas kogukonda mõjutav otsus nõuab aega, põhjalikku analüüsi ja koostööd. Soovime saada vastuseid küsimustele: Milliseid muudatusi ja miks vajab kutseharidus? Kuidas vältida haridusotsuste tegemisel regionaalset katastroofi? Miks Eesti vajab elukestvat õpet?
Konverentsil on kolm paneeli: kutsehariduse uuendusvajadused ja suunad, tark rahvas ja elukestev õpe ametikoolides ning kutsekeskhariduse visioon Hiiumaal.
Päeva juhib ajakirjanik Märt Treier. Aruteludes osalevad haridus- ja teadusministeeriumi, Tallinna ülikooli, Kutsekoja, Eesti Kutseõppe Edendamise Ühingu, Hiiumaa valla, Hiiumaa Arenduskeskuse, Eesti ametikoolide ja Hiiumaa põhikoolide esindajad ning ettevõtjad.
Konverentsi kava ja esinejad on Hiiumaa ametikooli kodulehel ja Facebookis.
Otseülekanne alates kl 11.50: https://www.youtube.com/live/bfUThzKn0n8. Ülekanne salvestatakse ja seda saab järelvaadata.
Konverentsi korraldab Hiiumaa ametikool koostöös Hiiumaa valla, Hiiumaa Arenduskeskuse ja MTÜ Suuremõisa lossiga.

Põhja- ja Baltimaade haridusfoorum Cybercation 2024
2024-11-01 00:00 - 23:59
Põhja- ja Baltimaade haridusfoorum Cybercation 2024: Küberturvalisuse mitu palet
Cybercation toob kokku inimesed kõigist küberturvalisuse valdkondadest: tehnoloogiaettevõtjad, õpetajad, noorsootöötajad, IT-ja meediahariduse entusiastid, poliitikakujundajad. Sündmus keskendub küberturvalisuse alasele haridusele ja aitab luua parema pinnase tulevaste ekspertide kasvatamiseks, kes on me ühiskonna jaoks hädavajalik.
Tänavune Cybercation hõlmab kolme praktilist sessiooni:

Küberturvalisuse alane haridus – kuidas ja miks. Mõtleme kaasa HTMi kokku kutsutud ekspertgrupiga;
Eetilised ja õiguslikud aspektid;
Vestlus Põhja- ja Baltimaade küberoskuste mõttekoja liikmetega – talentide kasvatamine ja kübertulevik Põhja-Balti regioonis. Q&A.

Cybercationil saab lisaks jälgida noorte eetilise häkkimise võistlust Nordic Baltic Cyber Battle 2024 finaale. Osalevad ka Eesti noorte tiimid.
Sündmus on rahvusvaheline ja toimub inglise keeles. Ürituse programm ja esinejate info siin
Registreeri üritusele siin!

Näitus „Parim enne: möödas?!“ Filmimuuseumis
2024-11-01 00:00 - 23:59
Filmimuuseumis avaneb 1. novembril vananemisele pühendatud näitus „Parim enne: möödas?!“
Näitus uurib, kuidas Eesti filmikunst on taasiseseisvunud Eestis kujutanud eakaid tegelasi ja vanadust.
Iga elusolendi elukaarde on bioloogiliselt sisse kodeeritud ka vanaks saamine. Elanikkonna vananemine ja riikide suutlikkus sellega toime tulla on käivitanud Euroopas üha laiema diskussiooni vananemise ja selle ühiskondliku tähenduse üle. Näitus sündis soovist selles arutelus kaasa lüüa.
Miks uurida vananemise teemat just filmi kaudu? Filmikunst aitab mõista meid ümbritsevat tegelikkust ning loob kujutlusi, millega saame samastuda ja oma tegevust mõtestada. Filmiga loodud representatsioonid peegeldavad ja ühtlasi kujundavad meid ümbritsevat tegelikkust. Et uurida ekraani vahendusel Eesti publikuni jõudnud tähendusrikkaid ja ilmekaid vanaduse käsitlusi, said Tallinna Ülikooli uuenduslikus ja interdistsiplinaarses ELU-aines (Elualasid Lõimiv Uuendus) kokku 12 eri valdkonna tudengit, kes asusid filmi- ja soouurijate juhendamisel Eesti mängufilme analüüsima.
Näitusele on toodud 21 filmi analüüs. Uuritud filmide seas on nii komöödiad, draamafilme, animafilme kui ka koguperefilme. Projektist osavõtjad keskendusid vanaduse, maskuliinsuse ja feminiinsuse kujutamisele filmides. Ühistel aruteludel tekitasid teravat diskussiooni vanemaealiste tegelaste negatiivne ja rõhutatud murede või kiiksudega kuvamine, tegelaste sagedased terviseprobleemid ja üksildus. Käsitletud teemade hulka mahtusid siiski ka hoolivus ja armastus.
Tudengite loodud vormid avavad eakate tegelaste profiile, suhteid ning vanaduse tähendusi eri vaatenurkade alt. Külastajale pakutakse välja mitmeid viise, kuidas mõtestada ühiskonnas valitsevaid stereotüüpe, ootusi ja ettekujutusi vanaduse ja eakate kohta.
Ükskord oleme kõik vanad! Näitus jääb Filmimuuseumis avatuks kuni 5. oktoobrini 2025.

Võru keele nädal
2024-11-04 00:00 - 2024-11-10 23:59
Võru keele nädal kutsub oma keele peal püsima
Novembri esimesel täisnädalal on võru keel erilise tähelepanu all niihästi Vana-Võromaal kui igal pool mujal, kus leidub võru keele oskajaid. Et anda keelele kindlam tulevik, kutsub Võru Instituut üles püsima võru keele peal ehk kasutama seda igas võimalikus olukorras. Lisaks sellele on kavas rohkesti meeleolukaid ettevõtmisi. Lapsi oodatakse Võru Instituuti jutu- ja mängutundidesse, mälumänguentusiastid saavad kolmapäeval oma teadmised proovile panna võrukeelses mälumängus. Kogu nädala rõõmustab Võru Maksimarketi külastajaid Vana-Võromaa lasteaialaste loovtööde näitus „Kirriv elo“ ja 9. novembril peetakse Vana-Võromaa kohalikku toitu väärtustav Uma Meki suurlaat.
Võru keele nädala kõige pidulikumad sündmused on kultuuriõhtu Räpina loomemajas, kus esitletakse kolme uut võrukeelset raamatut, ja tänavusuvise Uma Pido video esitlused Põlvas ja Võrus. Räpina kultuuriõhtul tehakse kokkuvõtteid ka esmakordselt toimunud tõlkevõistlusest „Egäh kolgah uma kiil“, mis julgustab kasutama võru keele paikkondlikke eripärasid.
Tänavu juba 19. korda peetav võru keele nädal on saanud ettevõtmiseks, millesse saab oma panuse anda iga keeleoskaja nii Vana-Võromaal kui mujal. Iga soovija võib Võru Instituudi kodulehelt alla laadida võru keele nädala kujundusfailid ja kasutada neid oma sotsiaalmeedias.
Võru keele nädala jooksvalt täienev kava https://wi.ee/kava-2-2
Lisainfo Triin Toom 5348 6982

Informaatikaviktoriin "Kobras"
2024-11-04 00:00 - 2024-11-15 23:59
“Kobras” on üldhariduskoolide õpilastele mõeldud informaatikaviktoriin, mille teemaderingi mahuvad küsimused arvutiteadusest, loogikast, arvutite riist- ja tarkvarast, infoturbest, arvutieetikast, arvutus- ja sidetehnika ajaloost ning informatsiooni mõistmisest ja tõlgendamisest üldisemalt. Viktoriin ei eelda programmeerimisalaseid eelteadmisi. Ülesannete lahendamiseks on aega üks koolitund (45 minutit).
I voor toimub 2024/2025 õppeaastal 4.11.2024–15.11.2024 Teaduskooli viktoriinide keskkonnas.
Alates 2023/24. õppeaastast peetakse arvestust neljas vanuserühmas: benjaminid (5.–6. klass), kadetid (7.–8. klass), juuniorid (9.–10. klass) ja seeniorid (11.–12. klass). Viktoriini I voor peetakse novembris veebi teel. Iga rühma parimad kutsutakse viktoriini II vooru ja huvipäevale Tartus.
Jooksev lisainfo, samuti eelmiste aastate ülesannete ja tulemuste arhiiv viktoriini veebilehel.

Mereteemaliste õppematerjalide loomise digiõppe häkaton
2024-11-08 00:00 - 2024-11-10 23:59
Mereteemaliste õppematerjalide loomise digiõppe häkaton
08.-10.11 Pernova Loodusmaja, Pärnu
Üritusele on oodatud nii õpilased, õpetajad, noorsootöötajad kui ka teised entusiastid, et koos põnevate eestikeelsete õppematerjalide ideid arendada. Programmeerimise oskused ei ole vajalikud, tule ja kasuta oma loovust. Saab teadmisi merekeskkonna kaitse ja kestliku majandamise kohta ning tutvuda virtuaalsete põgenemistubade loomiseks kasutatavate meetodite ja vahenditega. Parimatele meeskondadele rahalised auhinnad. Lisainfo https://keskkonnaharidus.ee/et/sundmused/mereteemaliste-oppematerjalide-loomise-digioppe-hakaton

Isadepäev PROTO avastustehases
2024-11-10 12:00 - 15:00
Isadepäev PROTO avastustehases
10.11.2024 kl 12–15
Isadepäeval on PROTO külastajatel võimalus koos Päästeametiga virtuaalreaalsuses läbi mängida, kuidas käituda olukorras, kus on vaja varjuda.
Samuti on PROTO kõrval Noblessneri väljakul kohal Saue Vabatahtlik Tuletõrjeühing, kes tutvustab päästeautot ja pääste ATV-d. Toimuvad ka põnevad demonstratsioonid, mis näitavad, mis juhtub, kui küpseval toidul silma peal ei hoita.
Täpsem info www.prototehas.ee/event/isadepaev

Aruteluseminar “Emakeeleõpetus muutuvas ühiskonnas”
2024-11-11 00:00 - 23:59
Aruteluseminar “Emakeeleõpetus muutuvas ühiskonnas”
Eesti Keelenõukogu ja Tartu Ülikool korraldavad 11. novembril Tallinnas aruteluseminari “Emakeeleõpetus muutuvas ühiskonnas”, kus käsitleme eesti keele (emakeelena) õpetamise murekohti. Arutleme, milline on eesti keele õpe eestikeelses üldhariduskoolis ja mis on selle probleemid ja väljakutsed, millised keeleteadmised peaksid meist igaühel olema ning mida toob kaasa üha mitmekesistuv õpilaskond.
Aruteluseminar toimub Tallinna Ülikoolis ruumis A-046 ja seda kantakse üle veebis.
Lisainfo ja registreerumine https://keel.ut.ee/et/sisu/aruteluseminar-emakeeleopetus-muutuvas-uhiskonnas

Eesti Muusika Nädal
2024-11-11 00:00 - 2024-11-15 23:59
Eesti Muusika Nädal: viis kontserti eesti tippmuusikaga parimas esituses
Tänavuse Eesti interpreetide festivali Eesti Muusika Nädala kontserdid toovad kuulajateni eesti tippmuusika, mida esitavad kokku 42 tunnustatud interpreeti nii solistidena kui ka mitmekesistes ja põnevates koosseisudes. Festival kutsub ajarännakule läbi eesti professionaalse heliloomingu, andes eri põlvkondade interpreetidele võimaluse koos lavalaudadel särada.
11.–15. novembrini toimuva festivali kavas on kolm autoriõhtut, kus esitatakse Jaan Räätsa, Raimo Kangro ja Jüri Reinvere loomingut ning kaks teemakontserti: „Virmalised“ ning „Õpetajalt õpilasele“. Kontserdid toimuvad algusega kell 19.00 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (EMTA) suures saalis, teemaõhtu „Virmalised“ leiab aset Heino Elleri Muusikakooli Tubina saalis Tartus.
11. novembril toimuvale Jüri Reinvere autorikontserdile eelneb kell 18.00 vestlusring “Loominguline dialoog: eesti helilooja ja tema tõlgendajad” akadeemia õppehoone fuajees. Vestlevad helilooja Jüri Reinvere ja interpreedid Toomas Vavilov, Mari Poll ja Henry-David Varema, moderaator on EMTA rektor Ivari Ilja. Vestlusringi otseülekannet on võimalik jälgida EMTA YouTube´i kanalilt siit, mida vahendab ka ERR-i kultuuriportaal.
Eesti Interpreetide Liidu juhatuse esimehe Henry-David Varema sõnul on festivali eesmärk tutvustada eesti muusika tuntud ja harvem esitatud teoseid kõrgetasemelistes esitustes. Teoste valikul on arvestatud tuntud eesti heliloojate tähtpäevadega. Tänavune valik on seotud Raimo Kangro 75. sünniaastapäevaga. „Jaan Rääts oli omakorda Kangro õpetaja, mistõttu on nende loomingut koos esitades võimalik saavutada eriti kõnekas sünergia. Tavapäraselt valitakse kavasse ka ühe kaasaegse elava helilooja looming, kes festivalil ise osaleb – tänavu on selleks Jüri Reinvere. Interpreedid on valitud lähtuvalt konkreetsetest teostest, et esitustes avalduksid just need omadused, mis avavad helilooja loomingu eripärad.“
Jaan Rääts (15.10.1932–25.12.2020) oli üks Eesti produktiivsemaid klassikalise muusika autoreid: 10 sümfooniat, 24 instrumentaalkontserti ja kaks orkestrikontserti, lisaks hulgaliselt sümfoonilisi lühivorme ja kammermuusikat. Rääts on kirjutanud muusika ka 14 filmile, teiste hulgas näiteks „Viini postmark“.
Raimo Kangro (21.09.1949–04.02.2001) oli konservatooriumis Jaan Räätsa õpilane ning samuti laia loomingulise pärandiga helilooja. Ta on kirjutanud hulga orkestriteoseid, palasid sooloinstrumentidele ja kammermuusikat, aga ka oopereid, muusikale ja oratooriume. Laiemale publikule on ehk kõige tuntumad teosed koostöös Andres Valkoneniga loodud rokkooper „Põhjaneitsi“ ning muusikal „Saabastega kass“.
Jüri Reinvere (s. 1971) on Eesti helilooja, literaat ja filosoof. Suundunud 1990. aastal Varssavisse Chopini-nimelisse Muusikaülikooli õppima, 1994. Aastal omandas ta magistrikraadi Helsingis Kunstiülikooli Sibeliuse Akadeemias ning alates 2005. aastast elab Berliinis. Lisaks arvukatele heliteostele on ta kirjutanud libretosid oma ooperitele, luulet, filmistsenaariume ja ohtralt publitsistikat.
Eesti interpreetide festivali Eesti Muusika Nädal saab nautida ka väljaspool kontserdisaali – kõiki festivali kontserte saab vaadata ja kuulata üle veebi. Loomulikult ei asenda see vahetut kontserdielamust, kuid annab võimaluse kõigile festivalist maailma eri paigus osa saada.
Eesti interpreetide festivali Eesti Muusika Nädal 2024 ajakava:

november Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppehoone fuajee: Vestlusring „Loominguline dialoog: eesti helilooja ja tema tõlgendajad“
11. november Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suur saal: Jüri Reinvere autoriõhtu
12. november Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suur saal: Raimo Kangro autoriõhtu
13. november Heino Elleri Muusikakooli Tubina saal: Teemaõhtu „Virmalised“, Kangro, Räätsa ja Reinvere looming
14. november Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suur saal: Jaan Räätsa autoriõhtu
15. november Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suur saal: „Õpetajalt õpilasele“

Eesti Muusika Nädal on välja kasvanud Eesti Interpreetide Liidu 2018. aastal toimunud festivalist „Virmalised“, mis keskendus saja aasta jooksul kirjutatud eesti klaveriloomingule. Möödunud aastate festivalid on andnud ülevaate Rudolf Tobiase, Artur Lemba, Eduard Tubina, Eduard Oja, Ester Mägi, Eino Tambergi, Kuldar Singi, Mati Kuulbergi, Lepo Sumera, Rein Rannapi, Erkki-Sven Tüüri ja Tõnu Kõrvitsa kammermuusikast.
Festival toimub Eesti Interpreetide Liidu ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia koostöös. Festivali toetavad Eesti Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapital ning Tallinna linn.
Piletid on saadaval Piletikeskuses ja tund enne algust kohapeal. Õpilastele, üliõpilastele ja pensionäridele on piiratud koguses pileteid tasuta.

Delta trendipäev 2024
2024-11-12 10:00 - 17:00
12. novembril kell 10–17 toimub veebis Delta trendipäev 2024. Tartu Ülikooli majandusteaduskonna korraldatav rahvusvaheline üritus kannab seekord pealkirja „Majandusarvestuse ja rahanduse tulevik: digitaalne ja jätkusuutlik“.
Digitaliseerimise ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimispõhimõtete (ingl environmental, social, and governance, ESG-põhimõtted) järgimine ja sellekohane aruandlus on majandusarvestuse ja rahanduse valdkonnas aktuaalsem kui kunagi varem. Milliseid katsumusi see ettevõtete ja avaliku sektori asutuste jaoks kaasa toob ning kuidas mõjutab see nende tulemuslikkust? Neid ja muid päevakajalisi küsimusi arutavad Delta trendipäeval tunnustatud praktikud ja teadlased.
Ajakava, esinejate info ja palju muud leiad ürituse ametlikult lehelt. Jälgi üritust ka Facebookis ja LinkedInis.

Veebiseminar "Kui sina ei tegele mainega, tegeleb maine sinuga!"
2024-11-13 16:00 - 17:00
13.11 kell 16 Distantsilt targemaks: “Kui sina ei tegele mainega, tegeleb maine sinuga!”, pane ennast kirja https://koolitus.edu.ee/training/13697
Seminaril räägime, mis imeloomad need maine ja kuvand on, kuidas nad tekivad ning miks need üldse olulised on. Samuti kuuleme kuidas saab ise oma (ameti) mainega teadlikult tegeleda ja miks see vajalik on.
