Õpetajate Leht

IT-üritus Atea Kool
2023-03-03 10:00 - 17:00 (Europe/Tallinn)
Reedel, 3. märtsil kell 10 toimub Paides Wittensteini Tegevusmuuseumis (TALLINNA TN 9/11, PAIDE) IT-üritus Atea Kool. Ootame osalema koolide või kohalike omavalitsuste IT-inimesi, kes seisavad Eesti koolide IT-edukuse eest.
Kohapeal räägitakse uudistest printimise, projektorite, videokonverentsiseadmete, võrgunduse ning süle- ja tahvelarvutite valdkonnas just koolide vaates. Kavas on ettekanded ning võimalus tutvuda erinevate IT-lahendustega EXPO alal.
Expo alal on Samsung, Epson, Cisco, Dell Technologies, SMART Technologies, Leba Innovation, Microsoft ja Lenovo.
Sündmusele ja tagasi viivad eribussid Tallinnast, Tartust, Pärnust, Jõhvist, Kohtla-Järvelt ja Narvast. Bussile saab ennast kirja panna ürituse registreerimislehel. Lisainfo Atea veebilehelt.

Prantsuse keele olümpiaad
2023-03-06 00:00 - 23:59
Prantsuse keele olümpiaad
2022/23. õa prantsuse keele olümpiaadi piirkonnavoor toimub 23. jaanuaril 2023 Moodle’i keskkonnas. Olümpiaadi teema on Valloonia (Belgia).
Vabariiklik voor toimub 6. märtsil 2023 Tallinna Ülikoolis või Zoomi keskkonnas.

Saksa keele olümpiaad
2023-03-06 00:00 - 23:59
Saksa keele olümpiaad
Olümpiaad toimub igal aastal, seda korraldavad Tartu ja Tallinna Ülikool vaheldumisi. Osalejateks on 10.-12. klasside õpilased. Piirkonnavoor koosneb kuulamis- ja grammatikaosast (TLÜ) või on selleks uurimistöö (TÜ). Lõppvooru kutsutakse kuni 20 õpilast. Lõppvoorus tuleb lahendada nii suuliseid kui kirjalikke ülesandeid.
TÜ teaduskool pakub uut e-kursust saksa keele huvilisele õpilastele: „Baltisaksa pärand Eesti kultuuris“.
2022/23. õppeaastal korraldab olümpiaadi Tallinna Ülikool.
Piirkonnavoor toimub 23. jaanuaril ja lõppvoor 6. märtsil 2023 Tallinnas.

Veebipõhine loodusteaduste võistlus
2023-03-06 00:00 - 2023-03-12 23:59
Tartu Ülikooli teaduskool ootab ka sel aastal 7.–8. klasside õpilasi veebipõhisele loodusteaduste võistlusele „Loogiline loodusteadus“.
Kokku toimub võistlus kolmes voorus. Kolmas voor toimub 6.–12. märtsini.
Võistlust viiakse läbi Tartu Ülikooli teaduskooli viktoriinikeskkonnas https://viktoriinid.ee/
Rohkem infot leidub võistluse lehel https://e-oppekeskus.ee/viktoriinid/loogiline-loodusteadus/
Lisateave Kelli Hanschmidt, Tartu Ülikooli teaduskooli võistlus- ja õppekorralduse peaspetsialist, 529 8272, kelli.hanschmidt@ut.ee

Rahvaluuleolümpiaad
2023-03-07 00:00 - 2023-03-08 23:59
OLÜMPIAADIDE LÕPPVOORUD (KUTSUTUD ÕPILASTELE)
7.–8.03 Rahvaluuleolümpiaadi lõppvoor Tartus. Registreerimine on lõppenud.

Kontsert "Heino Eller 136"
2023-03-07 19:00 - 20:00
Teatri- ja Muusikamuuseumi Süda saalis toimub teisipäeval, 7. märtsil Heino Elleri 136. sünniaastapäevale pühendatud kontsert, kus esmakordselt ajaloos esitatakse Valle-Rasmus Rootsi (tšello) ning Sten Lassmanni (klaver) poolt tervikuna kogu Heino Elleri tšellolooming
Lisaks annab pianist ning Heino Elleri Sihtasutuse asutaja Sten Lassmann TMMi Elleri fondile koos teiste materjalidega üle helilooja klaveripala „Kellad“ originaalkäsikirja, mis oli hiljutise ajani teadmata kadunud.
Heino Elleri klaverimuusika on Eesti klassikalise muusika kaalukaim osa, mis on võrreldav vaid Eduard Tubina sümfoonilise, Mart Saare laulu-, kui ka Veljo Tormise kooriloominguga. Elleri kahesaja kuue klaveriteose kogupikkus on umbes kümme tundi muusikat, ning sinna hulka kuuluvad nii kogu Eesti klassikalise instrumentaalmuusika tuntuim teos, sõnadeta eestilikkuse hümn “Kodumaine viis”, kui ka meie klaveriliteratuuri armastatuim teos “Kellad”. Kõikide Elleri teoste käsikirjad on alates helilooja lahkumisest 1970 a. hoiul Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi arhiivis – välja arvatud viimati mainitud “Kellad” mis oli kuni hiljutise ajani teadmata kadunud. “Kellade” käsikiri tuli äsja päevavalgele Hiiumaal, Käinas, Elleri kunagise hea sõbra Emil Ruberi tütre Maie kodus. Heino Elleri Sihtasutuse asutaja Sten Lassmann tutvustab leitud “Kellade” käsikirja ning annab selle koos teiste Ruberi arhiivist leitud materjalidega pidulikult üle TMMi Elleri fondile.
Sten Lassmann selgitab: “Olles juba viisteist aastat tegelenud Elleri hiiglasuure ja rikkaliku klaveriloomingu esitamise, uurimisega ning propageerimisega, oli mulle suurimaks müsteeriumiks helilooja tippteose “Kellad” käsikirja saatus. Kui eranditult kõikide teiste teoste käsikirjad on Teatri- ja Muusikamuuseumi arhiivis, siis mis juhtus “Kelladega”? Tänavu talvel Hiiumaal välja tulnud teose varasema versiooni originaalkäsikiri on ellerluse kontekstis erakordne leid – on haruldane juhus, et enam kui pool sajandit pärast helilooja surma tuleb päevavalgele uusi allikmaterjale. Enamgi veel, varasem versioon näitab, et algselt oli tegu hoopis prelüüdiga klaverile, mis asetab muusika uude valgusesse. Elleri sünnipäeva puhul on mul ka erakordselt hea meel, et koostöös tšellist Valle-Rasmus Rootsiga ning Heino Elleri Sihtasutusega saab kaetud üks suurimaid valgeid laike helilooja pärandiga tegelemisel: esmakordselt kõlab tervikuna kogu helilooja tšellolooming ning valmimas on esmakordne trükiväljaanne!”
Kuni tänase päevani on osa Heino Elleri teoseid trükis ilmumata – ning selle tõttu ka interpreetide huviorbiidist väljas. Üks tähtsamaid vajakajäämisi ellerluse vallas on seni olnud tšelloteoste nootide puudumine. Eller kirjutas koguni kaheksa teost tšellole ja klaverile kuid trükis on seni neist ilmunud vaid kaks. Heino Elleri SA projektina on möödunud aasta jooksul Taavi Hark ette valmistanud kogu Elleri tšelloloomingu trükigraafika, ning äsja Pärdi Keskuses salvestasid kõik teosed ka kontserdil esinevad interpreedid Valle-Rasmus Roots ning Sten Lassmann.
Heino Elleri SA ning Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumil algatavad ühtlasi ka Elleri teoste tänapäevase kataloogi koostamise.

Avatud uste päev
2023-03-08 10:00 - 13:00
Tallinna Tervishoiu Kõrgkool kutsub 8. märtsil karjääripäevale ja avab huvilistele uksed.
Kolmapäeval, 8. märtsil kella 10–13 toimub Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli Tallinna õppehoones (Kännu 67) avatud uste päev ja karjääripäev, kus kõrgkool tutvustab huvilistele õppimisvõimalusi ning samal ajal saavad kõrgkooli tulevased ja praegused õppurid tutvuda tervishoiusektori asutuste poolt pakutavate praktika- ja karjäärivõimalustega. Samas on karjääripäevale oodatud ka kõik teised huvilised, et tutvuda nii kõrgkooli kui erinevate tervishoiuasutuste tööga.
Avatud uste päeval ootavad huvilisi kõrgkooli õenduse õppetool, meditsiinitehnilise hariduse keskus, tervisehariduse keskus, elukestva õppe keskus, õppeosakond ja kutseõppe osakond. Osaleda saab nii avatud loengutes, praktikumides ja töötubades kui ühineda ringkäikudega kõrgkooli simulatsioonikeskuses ja erinevates õppelaborites. Avatud uste päevale on oodatud huvilised igas vanuses – lisaks gümnaasiumiõpilastele ka inimesed, kes mõtlevad eriala- ja elukutsevahetusele või soovivad end tervishoiuvaldkonnas täiendada.
Avatud uste päeva raames toimuval karjääripäeval on kohal Eesti suurimad tervishoiuvaldkonna tööandjad ja erialaliidud, kellega huvilised saavad vahetult suhelda ning neilt otse vajalikku teavet saada. Karjääripäeval osalevad Eesti Õdede Liit, Tallinna Kiirabi, Ida-Tallinna Keskhaigla, Lääne-Tallinna Keskhaigla, Põhja-Eesti Regionaalhaigla, SA Tallinna Lastehaigla, SA Keila Haigla, Hiiu Ravikeskus, AS Kallavere Haigla, Eesti Töötukassa, Riigikaitse karjäärikeskus, Südameapteek, Benu apteek ja Tamro, Euroapteek OÜ, Apotheka, Eesti Audioloogia Selts, Hea Õde OÜ, Synlab Eesti OÜ, Pihlakodu hooldekodud (AS Viru Haigla).
Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli avatud uste päeva ja karjääripäeva kohta 8. märtsil kell 10-13 saab rohkem infot kõrgkooli kodulehel.

Astronoomiaviktoriin “Pulsar”
2023-03-09 06:00 - 23:59
Astronoomiaviktoriin “Pulsar”

Astronoomiaviktoriin “Pulsar” on mõeldud kõigile 5.–12. klasside õpilastele, kes soovivad oma astronoomia ja loodusteaduste alast võimekust proovile panna.
Toimumisaeg ja -koht:
Viktoriini toimub sel korral 9. märtsil 2023. Viktoriin viiakse läbi Tartu Ülikooli teaduskooli viktoriinikeskkonnas. Ülesandeid saab lahendada terve päeva vältel: keskkond avaneb kell 6 ja sulgub 23.59.
Ülesehitus:
Viktoriiniküsimustele vastamiseks on aega 40 minutit. Küsimused on koostatud kolmes vanuserühmas (5.–7. klass, 8.–9. klass ja gümnaasium).
Võistlemine:
Viktoriinist võib iga õpilane osa võtta vaid üks kord. Osalemiseks on vajalik internetiühendusega arvuti, nutitelefon või tahvelarvuti. Viktoriini alustamiseks teeb õpilane endale võistluskeskkonda kasutaja (palume sisestada eesnimi, perekonnanimi, klass (ainult number), kool, e-posti aadress) või kasutab juba olemasolevat kontot. Viimasel juhul palume õpilastel üle kontrollida eelnevalt sisestatud andmed ja need vajadusel uuendada. Osalev õpilane vastutab, et tema poolt enda kohta esitatud andmed on õiged ja korrektsed.
2023. aasta viktoriini saab lahendada eesti, inglise, ukraina ja vene keeles. Viktoriinil osalevad lisaks Eestile ka Ukraina ja Tšehhi koolide õpilased.
Tulemused:
Paremusjärjestus selgitatakse välja kaksas arvestuses: 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12. klass ja vanuseastmeti 5.-7. klass, 8.-9. klass, 10.-12. klass.
Auhinnalised tulemused avalikustatakse hiljemalt 17. märtsil võistluse kodulehel.
Viktoriini saamislugu:
Esimene november 1967 detekteerivad kaks astronoomi Jocelyn Bell Burnell ja Antony Hewish erakordselt lühikese sagedusega pulseeriva raadiosignaali kosmosest. Signaali suur sagedus välistab koheselt kõik teadaolevad astronoomilised objektid. Lauale jääb kaks võimalust:
kas mingi täiesti uus tundmatu astronoomiline objekt või maaväline intelligentne elu – signaal teisest tundmatust tsivilisatsioonist. Signaalile pannakse nimeks LGM-1 (Little Green Men ehk Väikesed Rohelised Mehed). Igal juhul oli avanenud uks täiesti uude maailma.
Alles mõnda aega hiljem, kui leitakse veel teine selline pulseeriv object, mõistetakse, et tegu on erakordse uue tähega, millele pannakse nimeks tema pulseeriva raadiosignaali pärast Pulsar.
Nüüd, aastaid hiljem soovime astronoomiaviktoriiniga Pulsar avada taaskord ukse uude maailma. Sedapuhku siis astronoomiamaailma. Selle tarbeks sai 2016. aastal esmaskordselt koostanud üleriiklik astronoomiaviktoriin, mis ühelt poolt võimaldab kontrollida oma astronoomiateadmisi, teiselt poolt aga selgitab, kuidas astronoomiaalaste teadmisteta, sageli hoopis hea füüsika-, geograafia- või loogikataiplikkuse abil, probleeme lahendada saab.
Lisateave:
Projektijuht: Tiit Sepp, tahemeri@gmail.com
Kontaktisik Tartu Ülikooli teaduskoolis: Kelli Hanschmidt, kelli.hanschmidt@ut.ee

Inauguratsiooniloeng
2023-03-09 16:15 - 17:30
Germanistika professor Reet Bender räägib inauguratsiooniloengul baltisaksa mälupaikadest eesti ja läti kultuuriruumis
Neljapäeval, 9. märtsil kell 16.15 peab Tartu Ülikooli germanistika professor Reet Bender ülikooli aulas inauguratsiooniloengu „Entel–tentel–trikatrei-kümmel-pirte-kardavoi. Baltisaksa-eesti-läti mälupaigad“.
Mälupaik võib olla näiteks geograafiline koht, sündmus, objekt, teos, isik või traditsioon, mis kannab mingi kollektiivse rühma jaoks ühist ja erilist tähendust ning laetust. Viimased võivad ajas muutuda, areneda ja ka kaduda.
Reet Bender uurib, millised olid baltisaksa mälupaigad ning kuidas suhestusid ja suhestuvad nendega eestlased ja lätlased. „Mida arvaks keskmine eestlane, kui keegi väidaks talle, et kogelmogel ja jaanipäev on baltisaksa mälupaigad? Ja kui seepeale selguks, et tegelikkuses oli asi veel palju hullem, sest saun ja hapupiim ju veel ka…“ vihjas professor teemadele, millest inauguratsiooniloengul juttu tuleb. Tema sõnul on mälupaigad taas tõusnud ühiskondlike diskussioonide ja poliitiliste võitluste tulipunkti ning seda mitte ainult praeguste sõjasündmuste osana.
Teaduslikust küljest on baltisaksa kultuuri hakatud viimase enam kui 30 aasta jooksul tasapisi käsitlema orgaanilise osana Eesti ja Läti kultuurist, mille puhul vaadeldakse siinset kultuurilugu ühise kultuuriruumi perspektiivist. Kas baltisaksa mälupaikadel on eesti ja läti omadega ühisosa ja missugune see võiks olla? Millise rühma jaoks need tänapäeval laetust kannavad? Neile küsimustele vastab professor Bender oma inauguratsiooniloengul, kus käsitleb baltisaksa mälupaiku sellisena, nagu need paistsid pärast Teist maailmasõda läände jõudnud baltisakslastele, ja nii, nagu need kontsentreeritult ka graafilisel kujul paberile pandi.
Reet Bender on lõpetanud Tartu Ülikooli saksa filoloogia eriala 2000. aastal ning kaitsnud 2002. aastal magistri- ja 2009. aastal doktorikraadi. 2016. aastal sai ta magistrikraadi tõlkeõpetuses. Alates 2005. aastast on ta töötanud Tartu Ülikoolis lektori, dotsendi ja kaasprofessorina. Aastast 2020 juhib Reet Bender germanistika osakonda ja alates 1. septembrist 2022 on ta germanistika professor. Muu hulgas on ta õppinud ja end täiendanud mitmes Saksamaa ülikoolis. Ta on teinud kaasa nii mõneski rahvusvahelises uurimisvõrgustikus ja töörühmas, avaldanud arvukalt teadusartikleid ning juhendanud üliõpilasi. Reet Bender kuulub Balti Ajaloo Komisjoni (Göttingen), Baltisaksa Kultuuri Seltsi Eestis ja Õpetatud Eesti Seltsi.
Professor Benderi uurimistöö keskmes on baltisaksa kultuur selle eri avaldumisvormides – baltisaksa keelest argikultuurini. Ta on baltisaksa keele uurimisloo annoteeritud bibliograafia (2016) kaasautor ning tema juhtimisel jõudis 2018. aastal avalikkuse ette baltisaksa kultuuri populariseeriv kakskeelne virtuaalkaart „Saksa Tartu / Deutsches Dorpat“ ja 2019. aastal „Baltisaksa sõnastik“. Samuti on Reet Bender avaldanud kommenteeritud tõlkeid.
Loengut saab vaadata videoportaalist UTTV. Rohkem infot inauguratsiooniloengute kohta on ülikooli veebilehel.

Emakeeleolümpiaad
2023-03-10 00:00 - 2023-03-11 23:59
Emakeeleolümpiaad
Olümpiaad toimub igal aastal, seda korraldavad Tartu Ülikool ja Tallinna Ülikool vaheldumisi.
Noorema vanuserühma (7.-8. kl) ja kahe vanema rühma (9.−10. kl ja 11.−12. kl) õpilased pääsevad lõppvooru piirkondliku ülesandevooru kaudu. Lõppvooru kutsutakse kolme vanusrühma peale kokku kuni 75 õpilast. Lõppvoorus tuleb kõikidel vanuserühmadel lahendada ülesandeid, mis tulenevad vanuseastme ainekavast ja seostuvad olümpiaadi üldteemaga.
2022/2023. õppeaastal korraldab olümpiaadi Tallinna Ülikool.
Olümpiaadi põhiteema on “Keelemuutused”.
Piirkonnavoor toimub 31. jaanuaril 2023 Moodle´i keskkonnas.
Lõppvoor toimub 10. ja 11. märtsil 2023 Tallinnas.

Bioloogiaolümpiaad
2023-03-11 00:00 - 2023-03-12 23:59
OLÜMPIAADIDE LÕPPVOORUD (KUTSUTUD ÕPILASTELE
11. ja 12.03 Bioloogiaolümpiaadi lõppvoor gümnaasiumile Tartus. Registreerimine on lõppenud.

Kuraatorituur
2023-03-11 13:00 - 14:00
Laupäeval, 11. märtsil kell 13 viib näituse “Plakatinaised. Eesti, Taani ja Hiina ideoloogiline plakat” kuraator Krista Sarv läbi näitust tutvustava kuraatorituuri.
Kuna äsja on möödunud 8. märts, siis keskendutakse kuraatorituuril muuhulgas ka naistepäevale ning selle tähendusele.
Kuigi naistepäeva tähistatakse juba 1909. aastast, siis alles 1975. aastal sai see rahvusvaheliseks tähtpäevaks. Esmapilgul selge sõnumiga pühal oli aga Nõukogude Liidu, Hiina ja Taani vasakpoolses naisliikumises täiesti erinev tähendus. Krista Sarv räägibki, kuidas kommunismi ideoloogiad ja vabas ühiskonnas oma õiguste eest seisvad naised seda päeva oma huvide eest seismiseks kasutasid.
Taani Kultuuri Instituut Eestis, Lätis ja Leedus ning Eesti Ajaloomuuseum on kokku pannud visuaalkunsti ühisnäituse „Plakatinaised. Eesti, Taani ja Hiina ideoloogiline plakat“, mis jälgib õhutava ja kaasava plakatikunsti kaudu naisõigusluse arengut 1940.–1980. aastatel. Visuaalselt atraktiivsetel plakatitel paljastuvad nii kolme ühiskonna sarnasused, kui ka suured erinevused.
Piletiga saab külastada ka Maarjamäe lossi püsinäitust “Minu vaba riik”.

Vene keele olümpiaad
2023-03-13 00:00 - 23:59
13.03 vene keele olümpiaadi lõppvoor Tartus. Registreerimine lõpeb 6.3 kell 14.

Vaimse tervise vitamiinikuur
2023-03-13 00:00 - 2023-04-16 23:59
Peaasi.ee kutsub haridusasutusi osalema vaimse tervise vitamiinikuuris
1. märtsini saavad koolid ja lasteaiad registreeruda Peaasi.ee viienädalasele vaimse tervise vitamiinikuurile. Igal nädalal keskendutakse ühele vaimse tervise vitamiinile ja jagatakse soovitusi, kuidas nende abil vaimset tervist tugevdada ja vaimse tervise tasakaalu parandada.
Viis vaimse tervise vitamiini on puhkus ja hea uni, tasakaalustatud toitumine, liikumine, meeldivate emotsioonide kogemine ja head suhted.
„Vaimse tervise hoidmiseks saab igaüks palju ära teha. Lasteaia- ja kooliõpetajatel on selles oluline roll, et luua mõnus ja turvaline keskkond, kus vaimsest tervisest rääkida, koos arutada ja katsetada vaimse tervise hoidmise nippe,“ rääkis Peaasi.ee tegevjuht, kliiniline psühholoog Anna-Kaisa Oidermaa.
Vitamiinikuurile saab registreeruda siin https://bit.ly/3ZcONOP
Peaasi.ee vaimse tervise vitamiinikuur koosneb viiest teemanädalast, mida saab ette võtta koos õpilaste, pere, sõprade või töökaaslastega ja ka üksinda, et turgutada oma vaimset tervist. Eelmisel aastal osales vitamiinikuuris enam kui 65 000 inimest, neist 10 000 olid haridusasutustest.
Peaasi.ee algatatud vaimse tervise vitamiinikuur „Tasakaal on peaasi“ toimub neljandat korda ja seda rahastab Tervisekassa.
Vaimse tervise vitamiinikuur toimub 13. märtsist – 16. aprillini.
Peaasi.ee tegeleb vaimse tervise edendamise, probleemide ennetuse, varase sekkumise ja häbimärgistamise vähendamisega meie ühiskonnas. Peaasi.ee on pälvinud oma tegevusega 2020 aasta tervisesõbra tiitli ning presidendi sotsiaaltöö aastapreemia. 2020. aasta lõpus tunnustati Peaasi.ee-d kodanikuühiskonna aasta tegija ja aasta vabaühenduse tiitlitega.
Lisainfo Anna-Kaisa Oidermaa, anna-kaisa.oidermaa@peaasi.ee

Alushariduse veebiseminar
2023-03-13 13:00 - 15:00
13.03.2023 kell 13–15 veebiseminar: Alushariduse ettevõtlikkuse ja rahatarkuse õppematerjali „Vinks-Vonks 2 julgeb ja proovib“ tutvustus.
Lisainfo ja registreerumine Alusharidusele mõeldud ettevõtluspädevust ja rahatarkust lõimiva materjali II osa tutvustus | Juhan – täienduskoolituste infosüsteem

Loovtööde konkurss
2023-03-14 00:00 - 23:59
LOOVTÖÖDE KONKURSS teemadel „Andekus minu silme läbi“, „Tulevikukool“ või „Eesti olümpiaadimedali kujundus“
14.03 Tööde esitamise tähtaeg. Osalema on oodatud kõik 1.–12. klasside õpilased.
Peaauhinnaks e-tõukeratas ÄIKE!
Juhendiga saab tutvuda teaduskooli kodulehel https://teaduskool.ut.ee/et/loovtoode-konkurss
Auhinnad antakse üle NOORTEFOORUMIL, 13.04.2023 Tartu Ülikooli Raamatukogus.

Emakeelepäeva e-etteütlus
2023-03-14 10:25 - 11:00
14.märts ‒ üle Eesti tähistatakse emakeelepäeva, e-etteütlus Vikerraadios.
Algselt ühekordse projektina mõeldud ettevõtmine toimub 2023. aastal juba 16. korda, Vikerraadio e-etteütlusest on saanud traditsioon ja üks emakeelepäeva oodatumaid sündmusi.

Järjekorras juba 16. korda toimuva e-etteütluse tekst on inspireeritud noorte laulu- ja tantsupeost, aga ka liikumisaastast ja Artur Alliksaarest.

Vikerraadio kutsub kõiki 14. märtsil tähistama e-etteütlusega emakeelepäeva. Osalema on oodatud koolid, organisatsioonid, üksikisikud ja kindlasti ka kõik laulu- ja tantsupeolised, kes saavad end etteütluse lehel eraldi ära märkida.
E-etteütluse päeval, 14. märtsil kell 10.25 loetakse raadioeetris ette e-etteütluse tekst, mis tuleb sisestada Vikerraadio kodulehel olevasse tekstiaknasse. Etteütluse aken aktiveerub kell 10 ja etteütlust saab kirjutada kella 11ni, teksti loetakse raadios ette korduvalt.
E-etteütlust on võimalik kaasa teha ka nägemis- ja kuulmispuudega inimestel. Samaaegselt raadioeetris kõlava tekstiga ilmub ERR.ee portaali video, kus teksti saab lugeda huultelt. Etteütluse lehekülg on kohandatud nägemispuudega inimestele. Raadioeetris loeb teksti Kaja Kärner, videos Veronika Uibo.
Ühise traditsioonina saab etteütlust kasutada nii koolitundides kui ka ettevõtetes, et võtta päevast pool tundi ilusa emakeele tähistamiseks.
Vahvad fotod e-etteütluse kirjutamisest on oodatud aadressile viker@err.ee.
Sotsiaalmeedias palutakse kasutada teemaviidet #vikerraadioetteütlus.
Osalemise kategooriad
Vikerraadio kuulutab võitjad välja samal päeval kell 14.05 algavas saates, kus selgitatakse tekst ka lahti. Saates avalikustatakse parimad kuues kategoorias: õpilased, täiskasvanud, filoloogid ja emakeeleõpetajad, muu emakeelega inimesed, vaegkuuljad ning välismaal elavad-õppivad eestlased. Eriauhind antakse parimale nutiseadmega kirjutajale ning auhindu loositakse välja kõikide osalejate vahel.
Korrektne tekst koos paralleelvariantide ja veaohtlike kohtade selgitustega pannakse üles Vikerraadio kodulehele. Etteütluse päeval saab kirjutamise käigus tekkinud küsimusi täpsustada keelenõuande telefonil 631 3731 (töötab kell 13-16).
Kuidas etteütluseks valmistuda?
Etteütluse eel, 8.-14. märtsil on “Vikerhommikus” keelesäutsud, kus Õigekirjagurmaan Kert Kask jagab näpunäiteid korrektseks kirjutamiseks ning üks säuts annab otsese vihje ühele tänavuses e-etteütluses esinevale veaohtlikule sõnale või keelendile. Õigekirjagurmaani ja Vikerraadio Instagrami lehel toimuvad iga päev ka auhinnalised keeleviktoriinid.
Menu portaalis saab juba praegu teha e-etteütluse eelharjutust, mille on eelmise aasta e-etteütluse vigade ja muude eksimuste põhjal kokku pannud EKI vanemkeelekorraldaja ja e-etteütluse meeskonnaliige Maire Raadik. Harjutuse leiab: https://menu.err.ee/1608899717/eelharjutus-treeni-vikerraadio-e-etteutluseks
Tänavuse e-etteütluse teksti koostajad
Tartu Ülikooli eesti kirjanduse doktorant ja Tallinna Ülikooli kirjandusõpetuse ja eesti kirjanduse nooremlektor Joosep Susi
Eesti Keele Instituudi juhtivkeelekorraldaja Peeter Päll
Eesti Keele Instituudi vanemkeelekorraldaja Maire Raadik
Eesti Keeletoimetajate Liidu esimees, Tartu Ülikooli keelenõunik Helika Mäekivi
Tallinna Ülikooli emakeeledidaktika lektor Merilin Aruvee
Rocca al Mare Kooli Vodja Individuaalõppekeskuse eesti keele ja kirjanduse õpetaja Triin Toome
Haridus- ja Teadusministeeriumi keelepoliitika osakonna nõunik Sirli Zupping
Vikerraadio vastutav toimetaja, “Keelesaate” autor Piret Kriivan
Tänavuse e-etteütluse tekst on inspireeritud noorte laulu- ja tantsupeost, aga ka liikumisaastast ja Artur Alliksaarest.
Etteütluse auhinnad on välja pannud Haridus- ja Teadusministeerium, Rahva Raamat, Apollo ja Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA. E-etteütlust korraldab Vikerraadio koos Eesti Keele Instituudi ja Haridus- ja Teadusministeeriumiga.

Emakeelepäeva konverents
2023-03-14 11:00 - 14:00
Emakeelepäeva konverents „Tunnete keel ja tehnoloogia“
14. märts kella 11–14
RaRa väike maja, Narva mnt 11
Konverents toimub rahvusraamatukogu väikeses majas (Narva mnt 11), sündmuse otseülekannet saab jälgida rahvusraamatukogu Youtube’i ja Facebooki lehel. Sündmus salvestatakse ja seda saab hiljem vaadata rahvusraamatukogu Youtube’i lehel. Kui soovite konverentsist osa saada, palume teil registreeruda.
Jälgi otseülekannet https://www.youtube.com/watch?v=4zYl-k-zhAo
Otseülekande juures on viipekeelne tõlge.
Lüürikute ja füüsikute vastandamise mõte on üsna vana. Aga päris nõnda ei ole, et suhtlemise skaala ühes otsas on romantilised armastajad ja teises otsas tehnokraadid. Puutepunkte on palju, elu koosnebki kohtumistest. Et kohtuda ja kõnelda, on vaja keelt. Ühist keelt. Nii igaühe emakeele kui ka üldinimlikul tasandil. Ja miks mitte ka üldmasinlikul. Sel emakeelepäeval kõnelemegi tõkete ületamisest ja uute loovteede rajamisest. Juttu tuleb tunnetest ja imekiiresti arenevast tehnoloogiast ning nende vastastikusest mõjust. Kuulda saab mõtteid inimkeele kujunemisest ning emotsioonirikka sõnumi ülekandmise tehnilisest teostusest.
AJAKAVA
11.00–11.05 Eesti Rahvusraamatukogu peadirektor Janne Andresoo tervitus
11.10–11.35 Tunnete ja tehnoloogia sümbioos kui eduka (teadus)kommunikatsiooni nurgakivi
Tarmo Soomere, Eesti teaduste akadeemia president
Kui tahame kaasteelistele midagi olulist selgitada, on alati kõneleja või kirjutaja kohus sõnum selgelt kohale viia. Küllastunud infoväljas ei piisa vaid mõtte korrektsest sõnastamisest ja siis puusalt pimedusse paiskamisest. Sellele peab lisanduma veel vähemalt kaks komponenti: teadmistest sündinud kirg ja sõnumi briljantne tehniline teostus.
11.35–12.00 Emotsioonid, keel ja arvutid
Kuldar Taveter, Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudi kaasprofessor
Kaasaegse konstrueeritud emotsioonide teooria kohaselt omandatakse emotsioonide kategooriad esmalt lapsepõlves, kui lapse vanemad seostavad erinevaid olukordi sõnadega „ilus“, „vastik“, „põnev“ jne. Hilisemas elus tegeleb aju valdavalt varasemalt omandatud emotsioonide kategooriate kohandamisega sarnastele olukordadele. Uued emotsioonide teooriad on kaasa toonud ka uued lähenemised emotsioonide “õpetamisel” arvutitele.
12.00–12.25 Väljendusrikas kõnesüntees
Liisi Piits, Eesti Keele Instituudi vanemteadur
Inimkõne on väljendusrikas ja kannab endas sõnalise informatsiooni kõrval ka palju muud infot. Suhtlusolukord, teema ja kuulajaskond mõjutavad seda, kuidas me räägime. Ettekandes arutletakse, kuidas muuta sünteeskõne sama väljendusrikkaks kui inimkõne.
12.25–12.50 Keel – inimese supervõime
Mari Uusküla, Tallinna Ülikooli lingvistika ja tõlketeaduse dotsent
Tehnoloogia teeb peadpööritavaid arenguid, inimene aga mõtleb üha vähem sellele, mis teeb inimesest inimese. Üheks võimalikuks vastuseks sellele küsimusele on inimkeele areng, mida ühelgi teisel liigil maakeral ei ole. Mil määral erineb inimkeel loomade kommunikatsioonist, kuidas me keele omandame ja kui võimsa mõjustamise tööriistaga on keele näol tegemist, selgub loengust.
12.50–13.15 Välismaal sirgunud Eesti noore emakeel
Siim Oskar Ots, Gustav Adolfi Gümnaasiumi õpilane
Kuidas üks Eesti pere noor Belgias kasvas ja milline on tema jaoks emakeele roll?
13.15–13.45 Tunnete keel
Doris Kareva, kirjanik
Selleks, et aru saada sellest, mida inimene ootamatus olukorras tegelikult tunneb, kulub mõnigi kord pisut aega. Eestlane ütleb selle kohta: aega ennast koguda. Kus veel oleks kohasem sellest kõnelda kui rahvusraamatukogus? Ja mis võiks olla selleks sobivam aeg kui emakeelepäev?

Emakeelepäev Tartu Ülikoolis
2023-03-14 13:00 - 15:00
Emakeelepäeval räägitakse Tartu Ülikoolis kaasavast keelepoliitikast ja eesti keele õppimisest ning antakse üle ülikooli keeleteo auhind
14. märtsil kell 13 oodatakse ülikoolipere liikmeid ja keelehuvilisi ülikooli aulasse emakeelepäevale, kus esinevad eesti keele (võõrkeelena) professor Birute Klaas-Lang, keelepoliitika teadur Kerttu Rozenvalde ning magistriõppekava „Heaolu- ja spaateenuste disain ja juhtimine“ programmijuht Tomáš Pavelka. Seejärel annab rektor Virve-Anneli Vihmanile ja tema töörühmale üle Tartu Ülikooli keeleteo auhinna. Otseülekannet saab jälgida UTTV-st ja hiljem on võimalik üritust järelvaadata.
Tänavusel emakeelepäeval on tähelepanu keskmes eesti keele õppimine. Birute Klaas-Lang ja Kerttu Rozenvalde peavad ettekande „Kuidas jõuda Tartu Ülikoolis kaasava keelepoliitikani?“, milles käsitlevad ülikoolis korraldatud uuringut Tartu Ülikooli keele ja rahvusvahelistumise põhimõtete rakendamisest ning akadeemiliste töötajate keelehoiakutest. „Tartu Ülikool on nende põhimõtetega seadnud sihi kindlustada eesti keele kestlikkus, tagades samal ajal muukeelsete töötajate kaasamise ülikooli tegevusse. Meie uuring osutab, et ainult visioonidokumendi sõnadest ei piisa ja tarvis on investeeringuid nii keeletehnoloogiasse ja eesti keele õppesse kui ka tegevust, mis toetaksid eesti keele kasutamist ja väärtustamist ühise suhtluskeelena,“ ütlesid Klaas-Lang ja Rozenvalde.
Tomáš Pavelka kõneleb ettekandes „õäöü vs. žščřďťň“ oma õpiteekonnast, eesti keelest, eestlastest ja elust üldiselt. „Leian, et eesti keel on päris hästi õpitav. Siiski ei tähenda see, et ma ei teeks vigu. Vahepeal lähevad meelest sõnad, mis on muidu väga lihtsad, nt „pintsel“,“ leidis Pavelka.
Ettekannete järel saab esitada esinejatele küsimusi nii kohapeal kui ka Slido keskkonnas (kood 1771996).
Pärast ettekandeid õnnitleb rektor Tartu Ülikooli 2022. aasta keeleteo auhinna saajat. Aasta keeletegu on eesti keele õpetamine Ukraina sõjapõgenikele vabatahtlike abil. Tartu Ülikooli keeleteadlased koostasid ukrainlaste vajadusi arvestava programmi eesti keele õppimiseks. Üliõpilastest vabatahtlikud aitasid Ukraina lastel eesti keelt õppida ja koolis kohaneda ning õpetasid ka täiskasvanuid. Ukrainlaste jaoks välja töötatud programmi eriline väärtus seisneb võimaluses kasutada seda sarnastes olukordades eeskujuna õppijate ja õpetajate kokkuviimiseks.
Auhinna saaja on psühholingvistika kaasprofessor Virve-Anneli Vihman ja tema juhitud töörühm: geoloogia peaspetsialist, geoloogia ja keskkonnatehnoloogia õppekavade programmijuht Kairi Põldsaar; eesti keele võõrkeelena kaasprofessor, eesti keele võõrkeelena didaktika kaasprofessor Mare Kitsnik; arengu- ja koolipsühholoogia nooremlektor Ada Urm; mordva keelte teadur Denys Teptiuk ning rahvusvahelise turunduse peaspetsialist, eesti ja soome-ugri keeleteaduse õppekava doktoriõppe üliõpilane Anna Branets.
UTTV teeb emakeelepäevast otseülekande ja pakub ka järelvaatamise võimalust.
Emakeelepäeval saab osa võtta veel mitmest üritusest. 14. märtsil kell 10.25 algab Vikerraadio e-etteütlus, milleks on võimalik juba praegu harjutada. Kell 11 algab rahvusraamatukogus konverents „Tunnete keel ja tehnoloogia“. Kell 16 kuulutatakse Haridus- ja Teadusministeeriumis välja 2022. aasta parimad keeleteod. Kell 19 laulavad ja räägivad Eesti Rahva Muuseumis meie armsas emakeeles Mari Jürjens ja Tõnis Mägi. Kaasa musitseerivad Ain Agan ja Andre Maaker.

Emakeelepäev Eesti Kirjandusmuuseumis
2023-03-14 15:00 - 17:00
Emakeelepäev ja Gustav Suitsu nimelise luulepreemia üleandmine Eesti Kirjandusmuuseumis 14. märtsil
14. märtsil algusega kell 15.00 tähistab kirjandusmuuseum koostöös Eesti Kultuuriseltside Ühendusega emakeelepäeva, mis seekord on pühendatud kahele tähelepanuväärsele, omas kultuuris suure tähtsusega kirjanikule, emakeele ja emakeelse kirjasõna arendajale Lydia Koidulale (1843–1886) ja Lesja Ukrajinkale (1871–1913).
Ettekandega esinevad Kristi Metste „Lydia Koidulast ja muusikast“ ja Olha Petrovõtš „Lesja Ukrajinka: A Wonder Woman of Ukrainian Literature“.
Näitleja Katrin Pärn esitab Koidula ja Ukrajinka luuletusi ning muusikud Inna Lisnjak ja Helen Kõmmus esitavad poetesside tekstidele loodud laule.
Traditsiooniliselt kuulutatakse emakeelepäeval välja Gustav Suitsu nimelise luulepreemia laureaat. Gustav Suitsu nimelist luulepreemiat annab alates 2004. aastast välja Tartu linn koostöös Tartu Kultuurkapitaliga. Auhinnaga tunnustab Tartu linn luuletajat, kes on eelmisel kalendriaastal avaldanud vähemalt ühe kunstiliselt kõrgetasemelise luulekogu, mis kannab Gustav Suitsu luulele omaseid väärtusi. Preemia annab üle Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakonna esimees Berk Vaher.
Üritust korraldab Eesti Kirjandusmuuseumi Eesti Kultuurilooline Arhiiv koostöös Eesti Kultuuriseltside Ühendusega. Ettevõtmist toetavad Tartu Kultuurkapital ja Eesti Kultuuriseltside Ühendus. Emakeelepäeva tähistamist saab jälgida ka KirmusTV vahendusel
https://www.kirmus.ee/et/kirmusTV
Eesti Kirjandusmuuseumi saalis on viimaseid päevi (kuni 31.03) avatud Eesti Kirjanike Liidu 100. aastapäevale ja Henno Käo loomingule pühendatud näitused.

Heategevuskontsert
2023-03-14 18:00 - 19:30
EMTA suures saalis toimub sel nädalal kaks Ukrainale pühendatud heategevuskontserti
14. märtsil ja 16. märtsil leiavad Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kontserdi- ja teatrimaja suures saalis aset kaks Ukrainale pühendatud kontserti. Sündmused on tasuta, kuid piletimüügi keskkonnas on võimalik ise määrata sobiv toetussumma, mis antakse üle Ukraina Kultuurikeskusele.
Esimene kontsert toimub 14. märtsil kell 18.00 koostöös Ukraina suursaatkonnaga. Lavale astuvad Kiievis sündinud muusikud Yevgeniy Kostrytskyy (viiul, Ukraina) ja Sasha Grynyuk (klaver, Ukraina/UK), kes esitavad Dvořáki, Chopini, Elgari, Silvestrovi ja Skoriki loomingut.
Yevgeniy Kostrytskyy on võitnud mitmeid konkursse, sh Pierre Lantierre rahvusvaheline viiuli ja kammermuusika konkurss ning Petar Konjovići nim rahvusvaheline kammermuusika konkurss. Ühtlasi on ta pälvinud eripreemia Jascha Heifetzi nim rahvusvahelisel konkursil. Ta on edukalt üles astunud paljudes Euroopa riikides, Jaapanis, Lõuna-Koreas ja USA-s. Samuti on ta osa võtnud arvukatest muusikafestivalidest ning andnud kontserte solistina rohkem kui kahekümne orkestri ees. 2018. aastast on Kostrytskyy Bilkenti sümfooniaorkestri kontsertmeister. Kostrytskyy mängib itaalia pillimeistri Luigi Legnani viiulil, mis pärineb aastatest 1850–60.
Sasha Grynyuk on üle kümne rahvusvahelise konkursi ja tunnustuse võitja. Ta on pälvinud I preemia rahvusvahelisel Griegi nim klaverikonkursil ja BNDES rahvusvahelisel klaverikonkursil. Samuti on ta võitnud Guildhalli muusika- ja teatrikooli kuldmedali, mille omanike seas on varasemalt olnud interpreedid Jacqueline Du Pré ja Bryn Terfel. Sasha Grynyuk on esinenud üle maailma paljudes mainekates kontserdisaalides, sh Wigmore Hall, Barbican Hall, Royal Festival Hall, Queen Elizabeth Hall, Bridgewater Hall, Wiener Konzerthaus, Carnegie Hall, Teatro Real ja Salle Cortot. Ta on soleerinud Londoni kuningliku filharmooniaorkestri, Bergeni filharmoonikute, Brasiilia sümfooniaorkestri ja Ukraina rahvusliku sümfooniaorkestri ees. Grynyuk on salvestanud CD Glenn Gouldi ja Friedrich Gulda muusikaga plaadfirmale Piano Classics, mis on pälvinud nii saksa ajakirja Piano News kui ka New York Classical Radio tunnustuse.
Kontsertidel kogutud annetused kannab EMTA Fond Ukraina Kultuurikeskuse MTÜ arvele.
Rohkem infot emtasaalid.ee

Eesti keele teise keelena olümpiaad
2023-03-15 00:00 - 23:59
Eesti keele teise keelena olümpiaad 2023 Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudis
Lõppvoor toimub 15.03.2023.
Olümpiaad toimub igal aastal, seda korraldavad Tartu ja Tallinna Ülikool vaheldumisi. Olümpiaadil osalevad 9.-12. klasside õpilased kahes vanuserühmas. Eelvoorus tuleb kirjutada iseseisev töö, lõppvooru kutsutakse 40 paremat.
Olümpiaadi eelvooru tööde esitamise tähtaeg oli 15. jaanuar 2023 (mare.kitsnik@ut.ee).
Lõppvoor toimub 15. märtsil 2023 Tartu Ülikoolis. Registreerimine lõpeb 08.03 kell 14.

Tervisekonverents
2023-03-29 10:00 - 17:00
Noorte tervisekonverents
Tartu Descartes’i Koolis toimub 29. märtsil 2023 kell 10 noorte tervisekonverents „Lendan tervelt ellu 2”.
Tervisekonverentsi korraldab Descartes’i kool, kes käesoleval kevadel tähistab oma 30 tegevusaastat tervist edendava koolina.
„Peame Tervist Edendava Koolina oluliseks noorte tervise eest hoolitsemist ning nende tervislike eluviiside kujundamist. Meie eesmärk on kutsuda noori aktiivselt kaasa mõtlema ning praktilistes töötubades tegutsema.,“ sõnas kooli tervisekomisjoni juht Kaja Kivisikk.
Ettekannetega esinevad Brit Mesipuu, Harald Lepsik ja Jaan Aru, kes räägivad vaimsest ja füüsilisest tervisest. Lisaks selgitatakse ka, kuidas tulemuslikult õppida ja oma aega planeerida ning kui oluline on puhkamine ja „akude laadimine“. Ürituse teise poole sisustavad praktilise suunitlusega töötoad.
Konverentsil osalevad 6. –9. klassi õpilased erinevatest Eesti piirkondadest. Tervisekonverents toimub Tartu Descartes’i Koolis, Anne 65.
Päevakava ja esinejatega saab tutvuda kooli kodulehel www.tdk.ee.
Noortekonverentsi „Lendan tervelt ellu 2” toetavad Tartu LV haridusosakond ja Tartumaa Omavalitsuste Liit.

Tudengipäevad Ida-Virumaal
2023-04-24 00:00 - 2023-04-28 23:59
Aprillikuu viimasel nädalal toimuvad Ida-Virumaa esimesed tudengipäevad
24.−28. aprillini on Ida-Virumaa noortel võimalus osaleda esimestel Ida-Virumaa tudengipäevadel. Üritust korraldavad TalTechi Virumaa kolledž, Sisekaitseakadeemia Narva õppekeskus, Tallinna Tervishoiu Kõrgkool ja Tartu Ülikooli Narva kolledž.
TalTechi Virumaa kolledži üliõpilasesinduse esimees Saskia Sofia Eller kommenteerib üritust järgmiselt: „Sel aastal esimest korda toimuvad tudengipäevad on pikalt visioonis olnud sündmus, mis aitab Ida-Virumaa kõrgharidust ja tudengielu rohkem nähtavale tuua. Tudengipäevade raames saame luua olulisi sidemeid tudengite, gümnaasiuminoorte, kogukonna ja ettevõtete vahel, et arendada Ida-Virumaa sotsiaalmajanduslikku võrgustikku.”
Tudengipäevade kavas on nii akadeemilisi kui ka mängulisemaid üritusi – seda kõike eesmärgiga siduda paremini kõrgkoole kogukonnaga ja üksteist tundma õppida. Huvilistel on võimalik tutvuda TalTechi Virumaa kolledži, Tartu Ülikooli Narva kolledži ning Sisekaitseakadeemia Narva õppekeskuse hoonetega.
Tartu Ülikooli Narva kolledži üliõpilasesinduse esimehe Merilin Miksi sõnul pööratakse tudengipäevade ajal üliõpilaselu eri tahkude tutvustamise kõrval palju tähelepanu ka tulevastele üliõpilastele: „Me lükkame kolledžis uksed pärani lahti. Tutvustame õppimisvõimalusi nii kolledžis kui ka Tartu Ülikooli teistel õppekavadel. Üliõpilased jagavad enda kogemusi ja inspiratsioonipäeval arutleme põnevate külalistega Ida-Virumaa kui õpikeskkonna üle.
Nii Narvas kui Kohtla-Järvel toimuvad pannkoogihommikud, kus pakutakse põnevaid tegevusi linnarahvale ja võimalust kõrgkoolides õpetatavate erialadega lähemalt tutvust teha. Spordihuvilisi oodatakse kaasa elama kõrgkoolide vahelistel Wiru spordikeskuses toimuvatel võrkpallivõistlustel. Tudengipäevadel ootavad huvilisi inspiratsiooni- ja kogukonnapäev, mängude ja snäkiõhtu ning soovi korral saab koos tudengitega pidutseda. Terve nädala jooksul saab osaleda veebi teel toimuvates mängudes.
Tudengipäevad on kogukonna üritus, kuhu on oodatud nii praegused kui ka tulevased üliõpilased, õppejõud ja kõik, keda huvitab üliõpilaselu Ida-Virumaal. Tudengipäevade kavaga saab lähemalt tutvuda veebilehel www.taltech.virumaatudengid.ee.

Matemaatikaolümpiaad
2023-04-27 00:00 - 2023-04-28 23:59
27.–28.05 Matemaatikaolümpiaadi lõppvoor 7.–8. klassile. Registreerimine avatud 05.05–19.05 kella 14.

IduEDU festival
2023-04-27 00:00 - 2023-04-28 23:59
27 ja 28. aprillil toimub esmakordselt Tallinna Haridusameti IduEDU festival kahepäevasena.
Sel aastal kannab festival teemat „Iga ukse jaoks on võti“. Esimene päev keskendub heaolu võtmetele, mille fookuses on vaimne, füüsiline ja sotsiaalne tervis. Teine päev võtab luubi alla haridusuuenduse võtmed, pöörates tähelepanu digitehnoloogiale ja õpikeskkonnale.
Festival toimub Tallinna Pääsküla Koolis ja Tallinna Nõmme Huvikoolis.
Ajakava vaadatav siit https://www.tallinn.ee/et/iduedu/festivali-iduedu-ajakava
Üks peaesinejaid reedel on Linnar Viik, kellega koos on paneeldiskussioonis haridusuuenduste teema üle arutlemas
Triin Ruus, Tallinna Päikesejänku Lasteaia õppealajuhataja
Märt Aro, MTÜ EdTech Estonia juhatuse esimees
Kristi Mumm, Tartu Forseliuse Kooli õppejuht

Konverents „Loomingu sajand”
2023-04-27 11:00 - 17:00
Konverents „Loomingu sajand”
27. aprillil Eesti Teaduste Akadeemia saalis (eelregistreerimisega).
11.00 Vabariigi presidendi tervitus
Kirjanike Liidu esimehe tervitus
Konverentsi avamine
11.30 Paul-Eerik Rummo, Raivo Tafenau – Rapsoodia 23…. 23
11.50 Tiit Hennoste – Looming ja lööming. Loomingu vaim ja võim
12.10 Mart Velsker – Loomingu esimene lehekülg
Kohvipaus
12.50 Sirje Olesk – Stalinlik Looming
13.10 Marin Laak – Jälgi „piiritagusest” eesti kirjandusest Loomingus
13.30 Elle-Mari Talivee – Minu lapsepõlve Looming
13.50 Postmargi esitlus
VAHEAEG
14.40 Hasso Krull – Igavene inimene on surnud:
humanism, nihilism ja negatiivne dialektika „Tõe ja õiguse” 2. osas
15.00 Ave Taavet – Alkeemilisi aspekte Teet Kallase loomingus
15.20 Jaan Undusk – Loomingu kuulsaim riim
Kohvipaus
16.00 Johanna Ross – Naine Loomingus: objekt ja subjekt
16.20 Märt Väljataga – Areneb/ei arene – kirjandusliku arengu mõistmisest Loomingus.
16.40 Saara Liis Jõerand – Veel kirjutada. Veel rääkida. Noor kirjandus 2023
Registreerimine:
looming@looming.ee
5648 9443

Inauguratsiooniloeng „Kas vähki saab võita?“
2023-04-27 16:00 - 18:00
Onkoloogia professor Jana Jaal räägib inauguratsiooniloengul, kuidas vähist võitu saada
Neljapäeval, 27. aprillil kell 16.15 peab Tartu Ülikooli onkoloogia professor Jana Jaal ülikooli aulas inauguratsiooniloengu „Kas vähki saab võita?“. Loengul annab professor ülevaate praegustest probleemidest ja võimalikest lahendustest, mille abil oleks võimalik vähiravi tulemusi märkimisväärselt parandada.
Nii nagu mujal maailmas kasvab ka Eestis pidevalt inimeste hulk, kes saavad mingis eluetapis pahaloomulise kasvaja diagnoosi. Kui 2000. aastal diagnoositi pahaloomuline kasvaja 6033-l Eesti elanikul, siis 2019. aastal sai sellise diagnoosi juba 8891 inimest.
Hinnangute kohaselt suureneb vähijuhtude absoluutarv 2030. aastaks 11 000-ni, tingituna ühelt poolt rahvastiku vananemisest, teisalt elustiilist tulenevate riskitegurite mõjust. „Kuigi eluea jooksul haigestub pahaloomulisse kasvajasse iga teine mees ja naine, on vähist tervistumine võimalik,“ kinnitas professor Jana Jaal.
Vähihaigete õigeaegne diagnoosimine ja ravi nõuavad meeskonnatööd, milles on võrdväärne osa inimeste enda terviseteadlikkusel, meditsiinipersonali kiirel ja asjakohasel tegutsemisel ning piisavate ressursside olemasolul. „Sellest, kuidas vähki võita ning mida peab selleks tegema inimese, meditsiinisüsteemi ja riigi tasandil, tulebki loengul juttu,“ sõnas professor.
Jana Jaal on lõpetanud Tartu Ülikooli 1998., internatuuri 1999. ja onkoloogia residentuuri 2003. aastal. Seejärel kaitses ta 2006. aastal doktorikraadi Saksamaal Dresdeni Tehnikaülikooli arstiteaduskonnas. 2007. aastal alustas ta tööd onkoloogia vanemarst-õppejõuna Tartu Ülikooli Kliinikumis. Alates samast aastast on ta teinud Tartu Ülikoolis onkoloogiaalast õppe- ja teadustööd vanemteaduri, dotsendi ja 1. septembrist 2022 onkoloogia professorina. Ta on täiendanud ennast USA-s Houstonis MD Andersoni nimelises vähikeskuses ja osalenud paljudel teistel lühiajalistel koolitustel välismaal. Jana Jaal on löönud kaasa mitmes rahvusvahelises projektis ja teadustöös ning kuulub rahvusvahelistesse erialaseltsidesse ja -komiteedesse, sh on ta Euroopa Meditsiinispetsialistide Ühenduses kliinilise onkoloogia esindaja. Ta on olnud Eesti Kliiniliste Onkoloogide Seltsi esinaine aastatel 2011–2014 ja kuulub siiani seltsi juhatusse. Jana Jaali teadustöö keskmes on nii eelkliinilised kui ka kliinilised onkoloogiauuringud, eelkõige medikamentoosse ravi kombineerimine kiiritusraviga.
Loengut saab vaadata UTTV-st. Rohkem infot inauguratsiooniloengute kohta on ülikooli veebilehel.

Tasuta reede Eesti Loodusmuuseumis
2023-04-28 00:00 - 23:59
Eesti Loodusmuuseum pakub 28. aprillil tasuta sissepääsu kõigile külastajatele
Sel reedel, 28. aprillil on sissepääs Eesti Loodusmuuseumisse tasuta kõigile külastajatele. Muuseum on avatud kella 10–17.
„Paljud lapsevanemad on võtnud koolivaheajaks puhkuse, et avastada lastega põnevaid paiku ja selleks pakume homme head võimalust. Meie muuseumis jätkub tegevust kogu perele. Siin saab tutvuda Eesti metsade ja soode elanikega, seigelda virtuaalrabas, sukelduda Eesti fotokunstniku Peeter Lauritsa salapärasesse loomingusse ja tutvuda Läänemere elustikuga põneva elamusnäituse „Tuur Maria unenägu“ vahendusel,“ ütles Eesti Loodusmuuseumi direktor Heidi Jõks.
Lisaks püsiekspositsioonidele ja Peeter Lauritsa autorinäitusele „Miski on kõigega seotud“ on praegu avatud trepigalerii näitus „Illar Muul – mees puu otsast“, mis on pühendatud väliseestlasest lendoravate uurija elutööle.
Eesti Loodusmuuseum (Tallinn, Lai 29a) pakub tasuta sissepääsu iga kvartali esimese kuu viimasel reedel. 8-aastased ja nooremad lapsed pääsevad Eesti Loodusmuuseumisse alati tasuta. Lisainfo: loodusmuuseum.ee.

Esietendus EMTAs
2023-04-30 19:00 - 20:30
Sel pühapäeval esietendub EMTA lavakunsti osakonna lavastus „Komöödia“
30. aprillil esietendub Sakala 3 teatrimajas Mart Kangro ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXXI lennu lavastus „Komöödia“.
Nagu Mart Kangro varasemad koostööd EMTA lavakooli lendudega, sünnib seegi lavastus suuresti osaliste endi ettepanekutest. „Komöödia“ räägib inimlikust naeruväärsusest, tänastest küsimustest ja eilsetest vastusevariantidest.
Idee ja lavastuse autor on Mart Kangro. Tekstid: trupp, Priit Põldma, Mart Kangro; dramaturgia: Kalle Tikas, Priit Põldma, Mart Kangro; heli ja valgus: Kalle Tikas; ruum: Kalle Tikas ja Kristel Zimmer, kostüüm: Kristel Zimmer.
Laval EMTA lavakunstikooli XXXI lennu tudengid: Markus Andreas Auling, Karl Birnbaum, Richard Ester, Hanna Jaanovits, Lauren Grinberg, Laurits Muru, Hele Palumaa, Herman Pihlak, Kristina Preimann, Kristin Prits, Emili Rohumaa, Alice Siil, Juhan Soon, Astra Irene Susi, Rasmus Vendel ja Edgar Vunš.
Järgmised etendused 2., 3., 5., 6. 12. ja 13. mail.
