Õpetajate Leht

Seminar "Kuidas ekspertsust kontrollida? Kiirkursus taustakontrolli"
2024-12-10 16:00 - 17:00 (Europe/Tallinn)
Kutsume õpetajaid 10. detsembril kell 16.00–17.00 Zoomis toimuvale seminarile “Kuidas ekspertsust kontrollida? Kiirkursus taustakontrolli”.
Seminari kirjeldus
Õpetaja ei pea meediast ise kõike teadma ning – õnneks! – on Eesti formaalhariduses välja kujunenud külalisesinejate süsteem. Õpilased võivad soovitada rida “asjapulkasid”, kes on sotsiaalmeedias tuntust kogunud. Kuidas aga nende kodukootud ekspertide tausta kontrollida? Mis saab kui ei kontrolligi – kas ebateaduse koht on koolis?
Tunni aja jooksul tutvume ja katsetame erinevate tööriistade abil taustakontrolli tegemist ning paneme värskelt omandatu ka kohe proovile: uurime viie kuulsa/prominentse eestlase tausta ja otsustame, kas ja mis teemal neid ekspertidena kooli külalisteks kutsuda.

Toimumise aeg ja koht: seminar toimub 10. detsembril kell 16.00-17.00 Zoomis
Koolitaja: Tartu Ülikooli meediapädevuse nooremteadur Maia Klaassen
Sihtgrupp: haridustöötajad
Registreerumine:https://forms.gle/7EJLRcmvkGVKSLxp9

Seminar toimub Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi ja Telia ühise algatuse Digimentorid raames. Rohkem kui 50 ideed, kuidas digimeediapädevuste õpet tundidesse lõimida, leiate algatuse veebilehelt meedia.ut.ee
Kontakt: Digimentorite algatuse koordinaator Inger Klesment, inger.klesment@ut.ee

Konverents „Mis värvi on võrdsus?“
2024-12-10 00:00 - 23:59
10. detsembril toimub Tallinna Kultuurikatlas soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku kantselei korraldatud konverents „Mis värvi on võrdsus?“. Esmakordselt keskendub võrdõigusvoliniku aastakonverents nahavärvi tõttu kogetud diskrimineerimisele, tuues esile inimeste kogemuslood Eestis.
Konverentsil esitletakse värsket raportit, mis avab mis avab uusi andmeid rassilise diskrimineerimise kohta Eestis. „Eestit peetakse üldiselt turvaliseks elukeskkonnaks, kuid uuringu tulemused näitavad, et suur hulk vastanutest on kogenud ebasobivat käitumist nii avalikus ruumis kui ka töökeskkonnas. Sageli ilmneb tajutud diskrimineerimine pealtnäha igapäevastes olukordades – arvamusi eiratakse, vestlusi katkestatakse või jäetakse töötajad olulistest aruteludest kõrvale.” ütles võrdõigusvolinik Christian Veske. „Rassism ei ole üksikute lugude küsimus – see on süsteemne probleem, mille lahendamine nõuab riigi ja tööandjate poolt konkreetseid samme,“ ütles Veske ning lisas, et diskrimineerimise peamiseks põhjuseks on sageli just teadmatus ja vähene kokkupuude erinevate rahvuste ja kultuuridega.
Lisaks raporti esitlemisele arutlevad rassimiteemadel mitmed tunnustatud rahvusvahelised ja Eesti eksperdid nagu Euroopa Komisjoni rassismivastase koordineerimise juht Michaela Moua, Euroopa võrgustiku ENAR esindaja Nourhene Mahmoudi ja Helsingi Ülikooli ekspert Dr Faith Mkwesha (CEREN) ning haridus- ja teadusminister Kristina Kallas, justiits- ja digiminister Liisa-Ly Pakosta, terviseminister Riina Sikkut ja sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo. Päeva jooksul toimuvad ka intrigeerivad vestluspaneelid, kus sõna saavad Daniel Ita (Eesti Aafrika Üliõpilaste Selts), Linda Kaljundi (Eesti Kunstiakadeemia), Kelly Grossthal (Eesti Inimõiguste Keskus), Martin Laine (Delfi Meedia), Egert Belitšev (Politsei- ja Piirivalveamet) ning mitmed teised eksperdid. Oma isiklikke kogemusi ja väljakutseid jagavad muusikud Sissi Nylia Benita ja Dave Benton. Päeva modereerib näitleja ja saatejuht Sandra Ashilevi.
„Nahavärvi tõttu kogetud diskrimineerimine on paljude jaoks valus igapäeva osa. Konverentsiga soovime avada diskussiooni, pakkuda lahendusi ja kutsuda üles ühiskondlikule sidususele,“ rõhutas Veske.
Üritus on avatud kõigile, kes soovivad kaasa rääkida võrdõiguslikkuse edendamises ja rassismi vähendamises Eestis. Osalemiseks on vajalik eelregistreerimine. Täismahus eriraport avaldatakse 10. detsembril.

Jõuluturg
2024-12-08 11:00 - 17:00
Eesti Kunstiakadeemia traditsiooniline jõuluturg leiab aset 08.12.2024 kell 11–17 EKA hoones Kotzebue 1 läbi viie korruse.

Jõululaternate töötuba
2024-12-07 12:00 - 14:30
Jõululaternate töötuba
Laupäeval, 7. detsembril kell 12–14.30 Eesti Arhitektuurimuuseumis
Jõululaternate töötoas joonistame läbipaistvale paberile silindri kujulise panoraamkaardi ja valmistame ise vooluringi, et patarei abil süüdata väikesed värvilised tulukesed. Nii ärkab talveöö tõelises tuledesäras ellu.
Töötuba sobib nii lastele kui ka täiskasvanutele; väikesed on oodatud koos vanemaga, alates 10-aastatest usume, et nad saavad hakkama omal käel. Koos on tore joonistada ning värvida ja üheskoos õpime või tuletame meelde ka füüsikatunnist tuttava elektri vooluringi põhimõtted ja paneme patarei abil pisikesed led-kleebised põlema. Töötoa lõpus saab igaüks oma laterna kaasa võtta.
Laternameisterdamist juhendab meie muuseumiõpetaja Iris Jurma-Kangur, kes on ka Eesti Kujurite Liidu liige.
Töötoa hind on 15eurot (üks latern)
Pileti saab osta Fientast.

Õppefirmade laat “Jäärmark”
2024-12-07 00:00 - 23:59
Juba 16. korda toimuv õppefirmade laat “Jäärmark” saab tänavu teoks 7. detsembril, algusega kell 10 ning toimumispaik on Pärnu Kaubamajakas. Ürituse korraldavad Pärnu aktiivsed noored: Loore Lee Allmaa, Richard Oliver Allmaa, Elisabeth Tagobert, Marvin Talviku ja Ekke-Markus Talpas koostöös Pärnumaa Arenduskeskuse kogukonnajuhi Viivika Viljaga ja Pärnu Tammsaare kooli õpetaja Kristi Suppiga.
Pärnu õppefirmade seas populaarsest laadast võtab seekord osa umbkaudu 70 ettevõtet. Meeleolu hoiavad kõrgel innustavad kõnelejad ning andekad esinejad. Päeva veab Loore Lee Allmaa.
Õppefirmade laada “Jäärmark” eesmärk on anda noortele inspiratsiooni ja motivatsiooni ettevõtlusega tegelemiseks ning tunnustada nende ettevõtlikkust, pakkudes võimalust rakendada oma ettevõtlusalaseid oskusi reaalses maailmas.
“Meie jaoks oli Jäärmargi laat üks esimesi õpilasfirmade laatasid, kus tegime oma esimesed müügid. Laadaks olime klassikaaslastega investeerinud üle 600€, et trükkida 1000 Tegude Kalendrit ja siis sai teada, kas inimestele need meeldivad. Meie võtsime laadast maksimumi, pakkudes kalendrit igale möödujale ja me napilt ei saavutanud laada suurima käibe tiitlit. See oli nii inspireeriv saada head tagasisidet ja toetust ideele. Õpilasfirmade jaoks on just esimesed laadad erilised, sest seal saavad nad teada, kas koolitunnis välja mõeldud tootele on tegelikult kliendil huvi ning kuidas toodet ja müügitaktikat edasi arendada,” meenutas SEIKi asutaja ja tegevjuht Rudolf-Gustav Hanni enda Jäärmargi kogemust.

Robootikafestival Robotex International 2024
2024-12-06 00:00 - 2024-12-07 23:59
Robootikafestival Robotex International 2024
6. ja 7. detsembril toimub Tallinnas Unibet Arenal taas suurim rahvusvaheline robootikafestival RobotexInternational, kuhu võistlema saabub robootikasõpru üle kogu maailma. Kaks päeva täis kaasahaaravaid robootikavõistlusi ja töötubasid, põnev tehnoloogianäitus, kus uudistamist igal sammul.
Lisaks traditsioonilistele võistlustele, nagu Lego sumo, Folkrace jm, on sel aastal kõige väiksematele Roboliiga võistlus, mille teema on sel aastal on „Kuidas kuu peale saada?“
Vaata lähemalt robotex.international

Teadmistepõhise poliitikakujundamise projekti lõpukonverents “Teel targema poliitika poole?”
2024-12-06 00:00 - 23:59
Teadmistepõhise poliitikakujundamise projekti lõpukonverents “Teel targema poliitika poole?” toimub 6. detsembril Tallinnas.
Konverentsil tutvustatakse kaks aastat väldanud projekti “Teadmistepõhine poliitikakujundamine ja avaliku sektori juhtimise võimekuse kasvatamine” tulemusi ning esitletakse lõpparuandes välja toodud olulisemaid poliitikasoovitusi. Arutelus keskendume sellele, kuidas Eestis teadmistepõhist poliitikakujundamist edasi arendada.
Üritusel astuvad üles oma ala eksperdid Anu Noorma (Eesti Teadusagentuuri juhatuse esimees), Karin Jaanson (Eesti Teadusagentuuri tegevjuht), Lorenzo Melchor (Hispaania Riigikantselei nõunik), Maarja Kruusmaa (akadeemik, Tallinna Tehnikaülikooli professor), Renno Veinthal (Haridus- ja Teadusministeeriumi asekantsler) ja paljud teised. Üritust modereerib Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia teadur Marju Raju.
Projekti rahastas DG Reform ning seda viisid läbi Euroopa Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) koostöös Eesti ekspertidega. Eestipoolsed partnerid olid Eesti Teadusagentuur, Haridus- ja Teadusministeerium ning Riigikantselei. Projektile aitasid kaasa ligikaudu 100 Eesti valitsusasutuste, akadeemilise kogukonna ning mõttekodade esindajat.
Konverents toimub Park Inn by Radisson Meriton Conference & Spa Hotel Tallinn konverentsikeskuses (Toompuiestee 27 / Paldiski mnt 4, 10149 Tallinn). Ettekanded esitatakse nii eesti kui ka inglise keeles, arutelud toimuvad eesti keeles.
Üritusel osalemiseks on vajalik registreerumine, mis on avatud kuni 27. november 2024. Registreeru siin: https://forms.gle/LTpT8oXeMEcwaniQ6

EMTA, EKA, TLÜ BFM-i teaduskohvik
2024-12-05 18:00 - 20:30
EMTA, EKA ja TLÜ BFM kutsuvad TEADUSKOHVIKUSSE Eesti nüüdismuusika keskuses (Pühavaimu 9, Tallinn)
5. detsembril kell 18.00–20.30
Jätkame loovuurimuslike praktikate tutvustamist, seekord fookusega uurimistulemuste rakendustel.
Oma käimasolevaid projekte tutvustavad ja vestlusringis osalevad Toomas Siitan, Taavi Kerikmäe (EMTA), Taavet Jansen (EKA), Michael Keerdo-Dawson (TLÜ BFM), Ekke Västrik (EMTA), Katrin Kabun (EKA); vestlust modereerib muusikateadlane ja dirigent Toomas Siitan (EMTA).
Lisaks vestlusringile tutvustab Toomas Siitan projekti “Cembal d’amouri taassünd” põnevat ja Eestiga seotud tausta. Seejärel saabki kuulata 18. sajandi jooniste järgi valminud iseäralikku instrumenti cembal d’amour (eesti k armastuse klavikord). Esinevad Taavi Kerikmäe ja Anna-Liisa Eller (kannel).
Pakume teed-kohvi ja suupisteid. Palume registreeruda hiljemalt 3. detsembril SIIN.

X mitmeteaduslik eesti teaduskeele konverents „Eesti täppiskeelne teadus“
2024-12-05 00:00 - 2024-12-06 23:59
X mitmeteaduslik eesti teaduskeele konverents „Eesti täppiskeelne teadus“

Tallinna Ülikoolis 5. detsembril 2024
​Eesti Teaduste Akadeemias 6. detsembril 2024

Ootame osalema kõrgkoolide ja teadusasutuste iga eriala teadlasi, õppejõude, doktorande, magistrande ning teadustekstide eestindajaid ja toimetajaid.
Osaleda saab tasuta. Palume registreeruda hiljemalt 25. novembril 2024 TLÜ konverentsikeskuse registreerimisvormi kaudu.
Konverentsi sisutoimkond
dr Peep Nemvalts, TLÜ
dr Helin Puksand, TLÜ
doktorand Helena Lemendik, TÜ ja TLÜ
Lisateave
Peep Nemvalts,
TLÜ teaduskeelekeskuse juhataja
Peep.Nemvalts@tlu.ee
https://teaduskeelekeskus.weebly.com/tulekul.html

Töörände konverents
2024-12-05 00:00 - 23:59
Tallinnas toimuv töörände konverents toob kokku valdkonna eksperdid üle Euroopa
5. detsembril kogunevad Tallinnas töörände teemalisel konverentsil “ELi tööjõu dilemma: tasakaalu leidmine kohaliku ja välistööjõu vahel” valdkonna eksperdid Euroopast ning Eestist, et arutada, kuidas kohandada välistööjõuga seotud poliitikat majanduse ja tööturuvajadustega ning jagada riikide väljakutseid ja häid praktikaid.
Tööränne kolmandatest riikidest on muutunud üheks Euroopa Liidu rändepoliitika võtmeküsimuseks, mõjutades otseselt nii liikmesriikide kui regiooni majandusarengut ja konkurentsivõimet. Euroopa Rändevõrgustiku (EMN) Eesti kontaktpunkti ja ÜRO rändeameti IOM Tallinnas korraldatava konverentsi fookuses on Euroopa Liidu sisene tööjõupuudus, kus kaalukausi ühel pool on soov kaitsta kohalikku tööjõuturgu ning teisel pool kasvav vajadus värvata töökäsi väljastpoolt. Samuti käsitletakse konverentsil Ukraina sõjapõgenike integratsiooni EL tööturul ning välistööjõu partnerlusleppeid kolmandate riikidega.
EMN Eesti kontaktpunkti juhi Barbara Orloff´i sõnul mõjutab tööjõupuudus teatud sektorites enamikku Euroopa Liidu riikidest. „Konverents annab võimaluse arutada valdkonna ekspertidega, milliseid lahendusi on tööjõupuuduse olukorras leitud ELi ja liikmesriikide tasandil, kuidas on tagatud tasakaal kohaliku ja välistööjõu vahel ning muuhulgas kuidas kaasata tööturule Ukrainast saabunud sõjapõgenikke.“
IOMi Eesti esinduse juht Kari Käsper rõhutab, et targalt juhitud tööränne on kasulik sihtriigile, lähteriigile ja migrandile. “Peame koos töötama, et ränne oleks turvaline, korrapärane ning see vastaks sihtriigi vajadustele. Nii on sellel ka suurem ühiskonna toetus,“ sõnas Käsper.
Konverentsil astuvad üles IOMi globaalse töörände osakonna juht Elizabeth Warn, Euroopa Komisjoni seadusliku rände valdkonna juht Clemence Ghighi ning valdkonna eksperdid Tšehhist, Iirimaalt, Soomest, Itaaliast, Prantsusmaalt ja Eestist. Konverentsipäeva lõpetab paneelarutelu teemal „Eesti töörände dilemma – tasakaalu leidmine kohaliku ja välistööjõu vahel“.
Konverents toimub Tallinnas Mövenpicki hotellis (Lembitu 12) ning märgib ühtlasi ka IOMi 20. tegutsemisaastat Eestis. Täpsem ajakava on leitav SIIT. Konverents toimub inglise keeles. Konverentsil ei toimu videoülekannet.
Euroopa rändevõrgustik (EMN) on 2008. aastal Euroopa Komisjoni poolt asutatud ja selle poolt koordineeritud uurimis- ja teabevahetusvõrgustik, mis koosneb liikmesriikide riiklikest kontaktpunktidest, EMN vaatlejariikidest ja kohalikest rände- ja varjupaiga valdkonna organisatsioonidest, millega kontaktpunktid koostööd teevad. EMNi peamine eesmärk on koguda ja analüüsida ajakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat rände- ja varjupaigavaldkonna infot ning jagada saadud teavet poliitikategijate ja laiema avalikkusega. EMNi kontaktpunkt Eestis (EMN Eesti) asub alates 01.01.2020 Sisekaitseakadeemias, lisainfo: https://www.emn.ee/
ÜRO rändeamet IOM ehk Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon on juhtiv valitsustevaheline organisatsioon, mis edendab humaanset ja korrapärast rännet kõigi hüvanguks ning mis on esindatud enam kui 100 riigis ja toetab 175 liikmesriiki rändehalduse parandamisel. IOM on pühendunud inimliku ja korrapärase rände edendamisele kõigi hüvanguks, pakkudes valitsustele ja migrantidele teenuseid ja nõu. IOM on Eestis tegutsenud 20 aastat, mille jooksul on esinduse töö keskendunud poliitikanõustamisele ja rändeuuringutele, migrantide ja pagulaste konsulteerimisele (töö ja tervise teemad, tagasipöördumine kodumaale), haavatavate Ukrainast pärit põgenike abistamisele (rahaline tugi, toit, riideesemed, transiit), keeleõppele töökohas, integratsioonitegevustele ning rändealase teadlikkuse tõstmisele ühiskonnas. Lisainfo: https://estonia.iom.int/

Liikumiskonverents “Koolid liikumispöördes”
2024-12-03 00:00 - 2024-12-04 23:59
Liikumiskonverents “Koolid liikumispöördes”
03.12 kell 11.00–04.12 kell 14.00
Kääriku Spordikeskus
Ajakava
TEISIPÄEV, 03.12
11:00 Avamine ja tervitused
Moderaatorid: Veronika Uibo ja Mirjam Mõttus
11:05 – 11:40 Koolid, liikumine ja tervis
Kristina Kallas, haridus- ja teadusminister
11:45 – 12:00 Koolid liikumispöördes
Alo Lõoke, SA Liikumisharrastuse kompetentsikeskus juhatuse liige
12:05 – 12:30 Liikumine koolis, kas investeering laste haridusse ja heaollu?
Merike Kull, Tartu Ülikooli liikumislabori juhataja
12:35 – 13:00 Suusatamise roll laste ja noorte elus. Juku Suusakool 30 – raamatu esitlus
Kaarel Zilmer, Suusaõpetaja aastast 1964, Tallinna Ülikooli lektor
Vahur Teppan, Limpa Suusakooli juht ja treener
Ave Ojasoon, Viimsi Gümnaasiumi liikumisõpetaja, suusatreener
13:00 – 13:55 Lõuna
14:00 – 14:25 Millised on Eesti koolide sportimistingimused?
Reele Remmelkoor, Eesti Spordiregistri peaspetsialist
14:30 – 14:55 Laste tervis koolis ja koolile
Heli Laarmann, Sotsiaalministeeriumi rahvatervise osakonna juhataja
15:30 – 16:20 Paneelarutelu: Liikuma kutsuv kool kui sotsiaalne norm
Merike Kull, Tartu Ülikooli liikumislabori juhataja
Urmo Uiboleht, Eesti Koolijuhtide Ühenduse juht, Tartu Erakooli juht
Leila Merilo, Tõrvandi Kooli liikumisõpetaja
Allan Hallik, Tartumaa Omavalitsuste Liit, haridusasutuste tervisedendaja
Kertu Tort, Haridus- ja Teadusministeeriumi üldhariduse valdkonna peaekspert
Heli Laarmann, Sotsiaalministeeriumi rahvatervise osakonna juhataja
16:25 – 17:00 Rattaga liikumine iga ilmaga (inglise keeles)
Pekka Tahkola, linnaplaneerija, heaoluinsener ja maastikurattaguru Oulust (Soome)
17:05 – 19:00 Huvitegevus nii õues kui ka sees, vaba aeg
Avatud õue- ja sisetrennid Kääriku Spordikeskuses
18:00 – 19:50 Buffet-õhtusöök Kääriku söögisaalis
20:00 – 21:00 Õhtune kohtumine: Liikumine kui päästerõngas
Vaiko Vaher, Politsei- ja Piirivalveameti operatiivbüroo juht
Andri Harkmann, Kaitseliidu veebel, ülemveebel
Aare Jamnes, Kaitseressursside Ameti riigikaitselise hariduse valdkonnajuht
Siim Tõnisson, Pelgulinna Riigigümnaasiumi ja Lodijärve kooli liikumisõpetaja
KOLMAPÄEV, 04.12
07:00 Liikumisharjumuste hommik: hommikujooks, -kõnd ja -suplus (vabatahtlik)
08:00 – 08:55 Hommikusöök
09:00 – 09:55 Liikumisõpetusele õlg alla
Maret Pihu, Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse didaktika lektor ja liikumisõpetuse töörühma juht
Sigrid Tilk, Muraste Kooli liikumisõpetaja
10:05 – 11:00 Nutivabadusega koolirõõm tagasi
Toni Eylandt, Tallinna Tondi kooli kehalise kasvatuse õpetaja, Toni Judokool juht ja treener
Kristi Aria, Tõrvandi kooli direktor
Kadri Vahula, Rakvere Reaalkooli Õppejuht
Ingrid Tullus, Rocca al Mare Kooli ujumise ja kehalise kasvatuse õpetaja
11:00 – 11:30 Kohvipaus
11:30 – 12:30 Kui olulised on koolisport ja võistlused?
Gerd Kanter, olümpiavõitja, Eesti Olümpiakomitee asepresident, Eesti Koolispordi Liidu president
Tony Liivak, Tallinna Kultuuri- ja Spordiameti spordiosakonna peaspetsialist, Sport Kooli eestvedaja
Katrin Martinfeld, Antsla Gümnaasiumi direktor
Asko Saarepuu, Võru valla spordikoordinaator, suusatreener
Kristjan Koll, Eesti Suusaliidu tegevjuht
Norman Põder, Kultuuriministeeriumi spordiosakonna nõunik
12:30 Kokkuvõtted ja lõpetamine
13:00 Lõuna ja head koduteed!
*Päevakavas võib esineda muudatusi
Konverentsi modereerivad ERR-i ajakirjanikud ja liikumisharrastajad Veronika Uibo ja Mirjam Mõttus.

Tartu Ülikool – 105
2024-12-01 00:00 - 23:59
Tartu Ülikool tähistab rahvusülikooli 105. aastapäeva
1. detsembril möödub 105 aastat eestikeelse Tartu Ülikooli sünnist. Rahvusülikooli aastapäeva traditsioonilised üritused algavad 21. novembril teenetemärkide üleandmisega ja jätkuvad 1. detsembril pidustustega.
21.novembril kell 16.00 antakse ülikooli aulas üle Tartu Ülikooli teenetemärgid. Senati otsusega pälvis tänavu suure medali Tartu Ülikooli rahvusvahelise ettevõtluse professor ja nõukogu liige ning Eesti Teaduste Akadeemia liige Urmas Varblane. Ürituse otseülekannet saab jälgida UTTVvahendusel.
1.detsembril kell 12.00 algab ülikooli aulas 105. aastapäeva aktus, kus promoveeritakse tänavused audoktorid ja doktorid ning antakse üle Rahvusmõtte auhind. Aktusel saab osaleda vaid kutsega, kuid otseülekannet on võimalik jälgida UTTV-st. Samal õhtul kl 17.00 algab Vanemuise 46 õppehoone eest ülikooli tõrvikurongkäik, mis lõpeb ülikooli peahoone ees lipurivistusega. Kell 19.30 algab Vanemuise kontserdimajas aastapäevaball.
Rahvusülikooli aastapäeva puhul saab Tartu Ülikooli peahoone fuajees jaanuari keskpaigani vaadata Viljandi kultuuriakadeemia rahvusliku tekstiili eriala üliõpilaste tekinäitust „Sitikal siledad tiivad III“.

Esietendus "Alice Imedemaalt"
2024-12-01 00:00 - 23:59
Esietendus “Alice Imedemaalt”
Ivar Põllu lavastus „Alice Imedemaalt” tõukub küll Lewis Carrolli raamatust, kuid ei järgi truult selle kulgu. Selles loos ei satu Alice mitte imedemaale, vaid ta elabki seal. Endalegi ootamatult leiab ta ühel hetkel end „päris maailmast”, kus oleme ka meie, teatrivaatajad. Lavastus on mänguline ning fantaasiaküllane, nagu ka Alice maailm. Mis on päris ja mis mitte, selles peab iga vaataja ise selgusele jõudma – nii seal- kui ka siinpool jäneseurgu.
Autor Lewis Carroll, lavastaja ja dramatiseerija Ivar Põllu, kunstnik Kristiina Põllu.
Esietendus 1. detsembril Ferdinandi saalis. Etendus on ühes vaatuses ning sobilik alates 5. eluaastast.
Lisainfo https://eestinoorsooteater.ee/et/alice-imedemaalt

SUUR LEIUTAJATE FESTVAL
2024-11-29 00:00 - 2024-12-01 23:59
SUUR LEIUTAJATE FESTVAL
29. novembrist 1. detsembrini leiab taas aset SUUR LEIUTAJATE FESTVAL, mil leiutiste ja leiutamise imelisse maailma saab astuda kogu pere!
Festival saab 29.11 avapaugu Eesti Teadusagentuuri Õpilasleiutajate konkursi auhinnatseremooniaga (üritus on kutsetega). Toredaid tegevusi jagub ka kõigile teistele PROTO külastajatele.
30.11–1.12 täitub PROTO avastustehas tõelise leiutamismölluga: toimub hulgaliselt lõbusaid ja harivaid töötube, etendusi ja muud põnevat!
Täpsem info ja ajakava kodulehel https://www.prototehas.ee/event/slf/
Üritusel saab osaleda PROTO tavapiletiga.

Seminar "Ideid tundideks: inimaru ja tehisaru võimalused"
2024-11-28 16:00 - 17:00
Kutsume õpetajaid 28. novembril kell 16.00-17.00 Zoomis toimuvale seminarile, kus Tartu Ülikooli meediauuringute kaasprofessor Maria Murumaa-Mengel annab ideid, kuidas erinäolistele õppijatele tehisintellekti abil põnevaid ja personaliseeritud õpiülesandeid disainida. Samuti tuleb juttu sellest, kuidas suurte keelemudelite põhised tööriistad saavad olla abiks õpetajatöö bürokraatilikuma osaga. Praktilise iseloomuga seminaris katsetatakse AI võimalusi, millest õpetajatele võib rohkelt abi olla.

Koolitaja: Tartu Ülikooli meediauuringute kaasprofessor Maria Murumaa-Mengel
Toimumise aeg ja koht: seminar toimub 28. novembril kell 16.00-17.00 Zoomis
Sihtgrupp: haridustöötajad
Registreerumine: https://forms.gle/7EJLRcmvkGVKSLxp9

Seminar toimub Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi ja Telia ühise algatuse Digimentorid raames. Rohkem kui 50 ideed, kuidas digimeediapädevuste õpet tundidesse lõimida, leiate algatuse veebilehelt meedia.ut.ee
Kontakt: Digimentorite algatuse koordinaator Inger Klesment, inger.klesment@ut.ee

X Eesti pianistide konkurss
2024-11-28 00:00 - 2024-12-06 23:59
X Eesti Pianistide Konkurss toob publikuni uue pianistide põlvkonna
Eesti pianistide konkurss on kodumaiste talendikate klaverimängijate kasvulava, mille juured ulatuvad 1968. aastasse. Kümnendat korda toimuv konkurss leiab aset 28. novembrist 6. detsembrini Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suures saalis. Finaalvoorus astuvad osalejad lavale koos Eesti Riikliku Sümfooniaorkestriga, et esitada tuntumaid klaverikontserte.
Viimasest konkursist möödub tänavu viis aastat – selle aja jooksul on peale kasvanud uus pianistide põlvkond, kellele pakub sündmus võimaluse end proovile panna. Konkurss rikastab muusikaelu andekate muusikutega ja avab neile tee kontserdilavadele, andes ühtlasi ülevaate pianistide tasemest ja hetkeolukorrast Eestis. Konkursi eesmärk on turgutada Eesti klaverimängukultuuri ja innustada järgmise põlvkonna pianiste.
“Algaval konkursil saame taas kord nautida klaveri lummust läbi noorte tulevikumuusikute meisterlikkuse, kus muusikalised kõrghetked põimuvad konkursi põnevuse, pinge, eneseületuse ja õnnestumisega tõeliselt erakordseteks elamusteks nii lavalolijatele kui kaasaelajatele,” sõnab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia rektor, klaveri professor ja žürii liige Ivari Ilja ning lisab: “Loodetavasti aitab ka see, juubelihõnguline X konkurss, avastada uusi talente, noori, eriilmelisi klaverikunstnikke ning teha nad tuntuks kuulajaskonnale, nagu see on toimunud ka varasematel kordadel.”
Konkurss koosneb kolmest voorust: I voor sisaldab traditsiooniliselt polüfooniat, klassikalist suurvormi ja etüüde, võimaldades osalejatel end mitmekülgselt näidata. II voorus esitavad osalejad muusikat vähemalt kahes erinevas stiilis vabal valikul ning kohustusliku teosena konkursiks heliloojalt tellitud teose. Interpreedil on vabadus koostada kava, mis avab tema muusikalist natuuri võimalikult mõjuvalt. III voor on finaal, kus parimatel osalejatel on võimalik esitada tuntumaid klaverikontserte koos Eesti Riikliku Sümfooniaorkestriga.
Žüriisse kuuluvad Aaron Shorr (žürii esimees) Šoti Kuninglikust Konservatooriumist, Zbignievas Ibelgauptas Leedu Muusika- ja Teatriakadeemiast, Juris Kalnciems Läti Muusikaakadeemiast, Ivari Ilja ja Mati Mikalai Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiast.
Kõik voorud toimuvad Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suures saalis. I ja II voor on publikule avatud tasuta, finaalkontserdi piletid on saadaval Piletikeskuse keskkonnas ja enne sündmust kohapeal.
X Eesti Pianistide Konkurssi korraldavad Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning Eesti Pianistide Liit. 2019. aastal toimunud konkursi võitsid Tähe-Lee Liiv ja Mantas Šernius.

Lingvistikaolümpiaad
2024-11-27 00:00 - 23:59
Lingvistikaolümpiaad
Olümpiaadi eesmärgiks on propageerida keeleteadust (mida koolides eraldi õppeainena ei õpetata) ning võimaldada süvenemist maailma keelelisse mitmekesisusse.

Olümpiaad toimub ühes vanuserühmas ja kahes voorus. Eelvoorust võivad osa võtta kõikide koolide õpilased (ühest koolist kuni 10 õpilast, erikokkuleppel žüriiga ka rohkem). Eelvooru tööde põhjal kutsutakse kuni 40 paremat osalema lõppvooru.
Olümpiaadil tuleb lahendada keeleülesandeid, eelduseks on põhikooli grammatikaterminite tundmine. Lõppvooru 4 parimat nimetatakse rahvusvahelise lingvistikaolümpiaadi (ILO) võistkonna liikmeteks. Võistkonnale toimub täiendav treeninglaager.
Tutvustavad videod:
Lingvistikaolümpiaad
Lingvistika õppesessioon
Eelvoor – 27. november 2024
Lõppvoor – 12. ja 13. aprill 2025

Veebiseminar "Õppimisest, päriselt!"
2024-11-26 17:00 - 18:00
Veebiseminar “Õppimisest, päriselt!” 26. novembril kell 17
Veebiseminari fookuses on tunni struktuuri tõhus ülesehitus – alustades häälestusest, jätkates õppimise protsessiga ja lõpetades tunni kokkuvõttega. Keskendume sellele, kuidas iga etappi süsteemselt planeerida, et luua kaasahaarav ja toetav õpikeskkond. Hanna-Liisa Tamm toob näiteid konkreetsetest harjutustest ja ülesannetest, mis on praktikas õpilastele hästi sobinud ja aidanud neil paremini õppida.
See praktiline veebiseminar varustab õpetajaid tööriistadega, mis võimaldavad rakendada kaasaegseid ja efektiivseid õppimisviise igapäevases õppetöös. Seminari käigus saavad osalejad inspiratsiooni ja konkreetseid ideid, kuidas muuta oma tunnid õpilaste jaoks motiveerivamaks ja sisukamaks.
Veebiseminari viib läbi Hanna-Liisa Tamm, Konguta Kooli õpetaja, kes õpetab tulevikuoskusi, ajalugu, ühiskonda ja loodusõpetust ning on Noored Kooli programmi 17. lennu osaleja

Teaduskonverents „Ususõnade keerdudest“
2024-11-26 10:30 - 16:00
Teaduskonverents „Ususõnade keerdudest“
26. november kl 10.30–16 Tallinna metodisti kirik, Narva mnt 51 Tallinn Harju maakond
Teaduskonverentsil käsitletakse religioossete tekstide tõlkimise probleeme eesti ja soome keeles ning eesti usukeele kujunemise aspekte XVIII–XXI sajandil. Keskseks teemaks on ususõnavara spetsiifilised mõisted ja nende kontekst ajas ja ruumis, uuritakse, millised on üldkeele mõjutused ja kuidas on eesti keele ususõnu mõjutanud teised keeled.
Kava
10.30–11.00 Tervituskohv
11.00–11.15 Avasõnad: EKI esindaja ja EV Siseministeeriumi esindaja
11.15–11.45 Timo Nisula – Translating Augustine’s sermons and treatises to Finnish – observations on genre, style, vocabulary and wit
11.45–12.15 Urmas Nõmmik – Iiobi raamatu tõlkimisest: katse põhjendada sõnavalikuid
12.15–12.45 Külli Prillop – Kuidas teiste keelte naissoost sõnadele eesti piiblitõlgetes vasteid üritati leida
12.45–13.30 Lõuna
13.30–14.00 Axel Jagau – Laensõnade kihistused eesti usulises sõnavaras
14.00–14.30 Annika Viht – Pietismi jäljed eesti sõnavaras
14.30–15.00 Mariina Viia – Ususõnastiku keerukamaid mõisteid
15.00–15.15 Kohvipaus
15.15–16.00 Arutelu esile kerkinud küsimustest lähtuvalt
Osaleda on võimalik ka zoomi vahendusel, link saadekse soovijatele.
Osalemiseks palume hiljemalt 17.11 registreeruda aadressil https://forms.gle/vkoduUBcvL2k1QxW8.
NB! Kuna osalejate arv on piiratud, siis plaanide muutumisel palume oma mittetulekust teatada aadressil usus6nastik.mariina@gmail.com hiljemalt 24.11, et anda teistele huvilistele võimalus kohapeal osalemiseks.
Teaduskonverentsi toimumist toetavad Eesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeerium ning Siseministeerium, Eesti Keele Instituut, Eesti Kirikute Nõukogu, Eesti Metodisti Kirik.
Lisainfo Mariina Viia, usus6nastik.mariina@gmail.com, tel 5197 0877.

Konverents sarjast “Etüüde nüüdiskultuurist”: “Tondid, hundid, tõved ja katk. Rehepapp ehk November”
2024-11-25 00:00 - 23:59
25. novembril toimub Tallinna Kirjanike Maja musta laega saalis (Harju 1) konverents sarjast “Etüüde nüüdiskultuurist”: “Tondid, hundid, tõved ja katk. Rehepapp ehk November”.
Tonte ja hunte täis mets, põõsastes luuravad tõved ja katk, mõis, mis kamandab oma tahtmist mööda. Ja selle keskel ebakindel eluke, mida peab iga päev igasugu vigurite ja trikkide abil juurde varastama… Selline on maailm, milles võrsub Andrus Kivirähki romaani „Rehepapp ehk November“ sündmustik. Kivirähki 2000. aastal ilmunud romaan on kujunenud eesti kirjanduse lugejate seas populaarsuselt võrreldavaks üldtuntud klassikateostega, nagu „Tõde ja õigus“ või „Kevade“. Romaani on peetud üheks taasiseseisvusaja olulisemaks teoseks, suured on ka müüginumbrid ja raamatukogu laenutuskordade arvud ning rahva sekka on jõudnud kõnekäänd „rehepappi tegema“. Kivirähki rahvusirooniline pilk on ühelt poolt humoorikalt leebe, aga samas armutu. Üksiti loob see romaan kummastava maagilis-naturalistliku ruumi, kus leiavad endale koha nii inimesed kui ka kõiksugu folkloorsed tegelased ja esemed, kes ühtviisi oma eluõiguse eest peavad võitlema.
Et „Rehepapp“ on puudutanud midagi väga olulist eesti lugejates, näitab ka see, et romaan elab edasi teistes kunstides: sellest on tehtud dramatiseeringuid ja lavastusi (nt Hendrik Toompere Eesti Draamateatris 2001, Priit Pedajas Endlas 2006), valminud on Tauno Aintsi ooper (Vanemuises 2013) ja Rainer Sarneti film „November“ (2017). Romaani põhjal on valminud e-kursus „Kirjandus ekraanil“ ja Veiko Tammjärve graafiline romaan (2021, 2022). Konverentsi eesmärk on eritleda ja tõlgendada „Rehepappi“ ning sellele ajaga lisandunud tähenduskihistusi läbi kõigi selle esinemisvormide ja teisenduste.
Konverentsi korraldavad nüüdiskultuuri uurimise töörühm, mis ühendab EKA KVI, TLÜ ja TÜ teadlasi, ja Eesti Kirjanike Liit.
Toetavad: Eesti Teadusagentuur (grant PRG636), Eesti Kultuurkapital, Eesti Kunstiakadeemia teadusfond.
Konverentsi kava:
11.00–11.15 Kohv ja avasõnad
11.15–12.45
Andres Kõnno ja Teet Teinemaa. Rehepapi 150 aastat: eelajaloolise ja ajaloolise kultuurikonteksti tõlgendamise väljakutsed
Andres Adamson. Võimalik vaatenurk: Andrus Kivirähki „Rehepapp“ kui paroodia nõukogudeaegsest Eestist ja eestlastest selles
Kristiina Rebane ja Kaia Sisask. Andrus Kivirähki „Rehepapp“ prantsuse ja itaalia keeles: originaali ja tõlgete loodud tekstuaalsete maailmade võrdlus
12.45–13.00 Paus
13.00–14.30
Marju Kõivupuu. Rehepapi mütorealismi tõde ja õigus
Olga Pilate. Müüditeadvuse sähvatuste võrdlus Linda Nemera romaanis „Riia nõiad“ ja Andrus Kivirähki romaanis „Rehepapp ehk november“
Loone Ots. Liha ja veri, rasv ja nahk. Inimkeha Andrus Kivirähki käsitluses: romaan „Rehepapp“ ja teised teosed
14.30–15.30 Lõunapaus
15.30–17.30
Ott Heinapuu. Kui hirmus on „Rehepapi“ ilm?
Marek Volt. Libahundi esteetika
Hans Alla. Maa (pära)sool. „November“ ja estoploitaiton
Andrus Laansalu. Rehepapp ja Vanapaber
17.30–18.00 Arutelud ja sõnavõtud

Niguliste muuseum – 40
2024-11-23 11:00 - 16:00, 2024-11-21 00:00 - 23:59
Eesti Kunstimuuseumi filiaal Niguliste muuseum avati publikule 21. novembril 1984. aastal. Neljakümnendat sünnipäeva tähistab muuseum juubeliüritustega, publikupäeva ja Eesti Filharmoonia Kammerkoori kontserdiga.
Niguliste muuseumi avamisel nelikümmend aastat tagasi laulis Eesti Filharmoonia Kammerkoor Tõnu Kaljuste juhatusel. Sümboolse, neljakümmet aastat siduva sillana astuvad ka Niguliste sünnipäeval, 21. novembril taas üles Eesti Filharmoonia Kammerkoor ja peadirigent Tõnu Kaljuste. Kui avamisel laulis koor Veljo Tormise kooriteoseid, siis sünnipäevaõhtul kõlab Niguliste võlvide all Arvo Pärdi looming, mis on muuseumi tegevusajal tulnud siin ettekandele palju kordi.
Neljakümne aasta jooksul on Nigulistes töötanud paljud tuntud kunstiajaloolased. Mitmed neist astuvad publiku ette laupäevases sünnipäevaprogrammis, 23. novembril ning tutvustavad lühiloengutega Niguliste kunstiväärtusi ja ehituslugu. Publikupäeval räägivad Nigulistega seotud teemadel Krista Andreson, Kerttu Palginõmm, Anneli Randla, Harry Liivrand, Greta Koppel, Kaia Haamer, Jüri Kuuskemaa, Ravo Reidna, Helena Risthein, Tiit Kiik ja Andres Uibo. Publikupäeva lõpetab kell 16 algav orelipooltund.

Konverents „Piiride ületamine: vaimne tervis ja sõltuvusküsimused“
2024-11-22 12:00 - 18:00
Aktiivsete naiste lionsklubi LC Valga Säde korraldab 22. novembril 2024 kell 12.00–18.00 Valga Kultuurikeskuses laste vaimse tervise konverentsi „Piiride ületamine: vaimne tervis ja sõltuvusküsimused“.
Konverentsi eesmärk on suurendada osalejate teadlikkust ja arusaamist sõltuvuste teemadest, arendada oskust märgata sõltuvuse märke ning julgustada sekkumist ja abi otsimist.
Konverentsile on oodatud kõik lapsevanemad, lastega töötavad spetsialistid ja teised huvilised. Praeguseks on registreerunuid juba üle 300 ning saal on täitunud.
Esinejate seas on oma ala eksperdid erinevatelt elualadelt:

Armastatud näitleja Märt Avandi jagab oma kogemusi ja vaatenurki.
Uneteadlane Kene Vernik räägib une olulisusest vaimse tervise jaoks.
Eliis Grigor käsitleb läbi oma kogemusloo söömishäirete teemat.
Sõltuvusnõustaja Kaja Heinsalu selgitab, miks noored alkoholi tarbivad.
„Igale Lapsele Pere“ eeskõneleja Jane Snaith arutleb, kas stressist võib tekkida sõltuvus.
Haridus- ja noorteameti infoturbejuht Agnes Kutsar käsitleb veebiturvalisuse teemasid ja esitab küsimuse: kas oleme internetis turvalised?

Konverentsi modereerib „Selge pilt“ saatejuht Kadi Jaanisoo-Kuld.
Sündmus on kõigile tasuta.

“Tulevikukool 2040”
2024-11-22 00:00 - 2024-11-23 23:59
Eesti Haridusfoorum kutsub osalema suurfoorumil “Tulevikukool 2040”, mis toimub 22. ja 23. novembril Viljandi Gümnaasiumis (Hariduse 2, Viljandi).
Suurfoorumil osalemine on tasuta, kuid osavõtuks palume registreeruda lingil https://forms.gle/DycMLJScApvA6d5MA hiljemalt 18. november kell 12.
Selle aasta suurfoorum keskendub Eesti haridusvisiooni ideestiku uuendamisele aastaks 2040.
Küsime ja arutleme:

Kuidas tagada aastaks 2040 igale Eestis kasvavale lapsele ja noorele parim haridus, mis on aluseks igaühe isiklikule heaolule ja eneseteostusele ning kindlustab eesti kultuuri kestmise, Eesti riigi püsivuse ja Eesti majanduse edukuse riskide ja kriiside rohkes maailmas?
Millised on haridusprotsessi erinevate osapoolte rollid hariduse arengu regionaalsete, sotsiaalmajanduslike, pedagoogiliste probleemide lahendamisel?

Kahe päeva jooksul pakume inspireerivaid ettekandeid ning võimalust igaühel kaasa rääkida tulevikukooli kujundamisel.
Foorumi ajakava
Reede, 22. november
Kell 14.30-15.00 Tervituskohv ja registreerimine
Kell 15.00-15.30 Foorumi avamine

Johan-Kristjan Konovalov, Viljandi linnapea
Juhan-Mart Salumäe, Viljandi Gümnaasiumi direktor
Reet Laja, Eesti Haridusfoorumi juhatus

Kell 15.30-18.30 Ettekanded ja arutelu

TÜ emeriitprofessor Marju Lauristin ja TLÜ emeriitprofessor Mati Heidmets: milline on aastaks 2040 see maailm ja ühiskond, milleks haridus noori ette valmistab?
TÜ professor, Arenguseire Keskuse ekspert ja Eesti Inimarengu aruande (EIA) peatoimetaja Eneli Kindsiko: milline on Eesti hariduse tervis täna ja mis suunas see peaks muutuma, et Eesti inimareng jõuaks järele meist õnnelikumatele ühiskondadele?
Digigurude paneelarutelu: mis suunas nügib Eesti haridust digipööre?
Paneeli juhatab tehisintellekti nooremteadur Kristjan-Julius Laak, osalevad meediauuringute professor Andra Siibak, Kood/Jõhvi asutaja Rainer Sternfeld, masinõppeprofessor Meelis Kull, TERA koolijuht Urmo Uiboleht

Kell 19.00-21.00 Vastuvõtt ja vaba suhtlus
Laupäev, 23. november
Kell 10.00-10.30 Haridus- ja teadusminister Kristina Kallase ettekanne
Kell 10.30-11.30 Arutelu

Paneelarutelu: milliseks peaks kujunema Eesti haridussüsteem järgmisel aastakümnel? Milline on Eesti hariduse hetkeseis ja arengutendentsid? Milliseks kujuneb meie koolivõrk? Kuidas jõuda võrdse ligipääsuni heale haridusele igas Eesti paigas?
Arutelu juhib Märt Treier, osalevad haridus- ja teadusminister Kristina Kallas, TÜ professor, Arenguseire Keskuse ekspert ja Eesti Inimarengu aruande (EIA) peatoimetaja Eneli Kindsiko ja Rõuge abivallavanem Kadri Kangro

Kell 11.35-14.15 Rühmatööd haridusvisiooni koostamiseks aastaks 2040. Sissejuhatuse teeb TLÜ emeriitprofessor Krista Loogma
Kell 14.20-15.00 Lõuna
Kell 15.00-16.00 Rühmatööde tulemuste ettekanded ja arutelu
Kell 16.00-16.15 Foorumi lõpetamine
Foorumit juhib Marika Saar, Eesti Haridusfoorum

Muutuva keele teemapäev
2024-11-22 00:00 - 23:59
20. muutuva keele päev 22. novembril 2024 Tartus (Ülikooli 18-139)
Keel püsib läbi muutumise ja annab püsivalt põhjust oma muutumise üle arutleda – juba kahekümnendat sügist toimub Tartu ja Tallinna ülikooli keeleteadlaste koostöös muutuva keele teemapäev. Teemapäevale 22. novembril 2024 Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudis on oodatud ettekanded teemadel, nagu

varieerumine ja muutused grammatikas, sõnavaras, semantikas, pragmaatikas
grammatiseerumine, leksikaliseerumine, pragmatiseerumine
muutused ja varieerumine registrites ja tekstiliikides
keelte ja registrite tekkimine/hääbumine
keelte ja keelevariantide vahelised mõjutused
keelehoiakute dünaamika ja mõju
keelekorralduse, -õpetuse, -keskkonna, -kasutuse jm valdkondade vahelised suhted ja mõjutused
keele omandamine esimese/teise keelena
keele roll ja muutumine suurtel keelemudelitel põhinevate rakenduste ajastu alguses

Ootame ka pilguheite nii muutuva keele päevadele kui ka muu keele-elu dünaamikale 21. sajandil.
Seminari töökeeled on eesti ja inglise keel. Töö toimub üldsektsioonis ja kolmes töötoas. Ettekande teesid palume saata 1. novembriks korraldustoimkonna liikmele Nele Karolin Teivale aadressil nele.teiva@ut.ee. Teeside juurde palume märkida, kas soovitakse osaleda üldsektsioonis või töötoas. Teeside vastuvõtmisest teatame 6. novembriks.
Korraldajad: Helle Metslang, Ilona Tragel, Reili Argus, Nele Karolin Teiva
Lisainfo: https://keel.ut.ee/et/sisu/20-muutuva-keele-paev

TÖÖTOAD
Eesti keel teise keelena. Õppimine ja õpetamine
Korraldaja: Reili Argus (reili.argus@tlu.ee)
Sellest õppeaastast algas Eestis üleminek eestikeelsele haridusele. Seetõttu on eesti keele kui teise keele omandamisega seotud teemad senisest enam nii hariduspoliitikute, õpetajate kui ka lingvistide huvi keskmes. Vaatamata teema aktuaalsusele napib eesti keele kui teise keele omandamist ja õpetamist käsitlevaid uurimusi. Eriti vähe on uuringuid noorte keeleõppijate eesti keele oskuse arengu kohta. Samuti on alauuritud grammatiliste struktuuride omandamisega seotu. Ometi on õppijakeele uuringutega saadav info mitte ainult teoreetilisemat laadi teadmiste lünkade täitmiseks, vaid ka oluliseks sisendiks nii õppematerjalide koostamisel kui ka koolitustegevuste planeerimisel.
Tööpajasse on oodatud ettekanded eesti keele omandamise kohta eri vanuses õppijail, eesti keele kui esimese ja kui teise keele omandamise võrdlusi, samuti grammatika ja leksikaalsete vahendite omandamise kohta. Ootame ka ettekandeid, mis vaatlevad eesti keele kui teise keele õpetamist, nii kitsamalt õpetaja või kasutatavate meetodite kui ka laiemalt näiteks kooli ehk koolis rakendatava keeleõppemudeliga suhestatuna. Lisaks on oodatud ettekandeid mitme keele omandamisega seotud teemadel, nt selle kohta, kuidas muud keeled, sh lapse ema/kodu/päritolukeel eesti keele kõrvale n-ö ära mahuvad.
Lõunaläänemeresoome keeleareaal: varieerumine, muutused, tüpoloogia
Korraldajad: Karl Pajusalu (karl.pajusalu@ut.ee), Helle Metslang (helle.metslang@ut.ee).
Lõunaläänemeresoome keeled ja keelevariandid (eesti, lõunaeesti, liivi, vadja, nende murded ja keelesaared) moodustavad osa Läänemere keeleareaalist, mida iseloomustavad hajusalt jagunevad ühisjooned, uurali ja indoeuroopa keelte vahelised kontaktid ning vahelduvalt nii lääne kui ida kultuuriruumi mõju. Uurali keeltena on lõunaläänemeresoome keeled mitmeski mõttes ebatüüpilised, neile on omane näiteks kolmene kvantiteediopositsioon, SVO põhisõnajärg, evidentsiaalsuse vormivahendid, markerita genitiiv. Milliseid sarnasusi ja erinevusi, nende levikut ja muutustendentse võime aga leida lõunaläänemeresoome piirkonna sees? Kuidas keelenähtused lõunaläänemeresoome keeltes/murretes varieeruvad ja muutuvad ja mis mõjurite toimel? Mida ühist ja mida erinevat on lõunaläänemeresoome keeltel/murretel omavahel ja võrreldes sugulas- ja kontaktkeeltega? Milliseid mikroareaale saab keelejoonte leviku põhjal siinses piirkonnas välja tuua?
Eeltoodud ja mitmed muudki küsimused kutsuvad arutlema. Ootame töötuppa ettekandeid, mis käsitleksid lõunaläänemeresoome keelte/murrete sarnasusi ja erinevusi, püsivust, muutumist ja varieerumist eri vaatenurkadest; keskendudes eri keeltele/murretele või kogu piirkonnale; mõnele keelenähtusele, keelesüsteemi osale või keelesüsteemile tervikuna.
Töötoa korraldab projekti PRG2184 „Idast läände: eesti keele ja lõuna-läänemeresoome keelte tüpoloogiline muutumine uurali taustal“ (projekti juht Karl Pajusalu) töörühm.
Reedeklubi 20
Korraldaja Maria-Maren Linkgreim (mariamaren.linkgreim@gmail.com)
Reedeklubi on saanud alguse professor Helle Metslangi juhendatavate Tallinna ülikooli kraadiõppurite tööde ühisaruteludest, mille kohta on esimene kirjalik ülestähendus 15. oktoobrist 2004. Tallinnas kord kuus reedeti kogunev informaalne arutlusring pakub tagasisidet ja küünarnukitunnet lingvistikaalases uurimistöös, ennekõike väitekirjauurimuste tegemisel ja artiklite publitseerimisel. 20 aasta jooksul on reedeklubiliste ringi kuulunud 36 osalejat Tallinna ja Tartu ülikoolist ning Eesti Keele Instituudist. Doktoriväitekirja on kaitsnud 20 reedeklubilist, nende seast on võrsunud 3 põlvkonda. Reedeklubis arutatul on eesti lingvistikale ka laiem mõju, olulisim teoks saanud mõte on Eesti Rakenduslingvistika Ühingu asutamine.
Töötoa eesmärk on anda ülevaade reedeklubiliste uurimisteemade ja -meetodite dünaamikast (tänapäeva eesti keele morfosüntaks, leksikoloogia ja leksikograafia, esimese keele omandamine, teise keele omandamine, kontrastiivne keeleuurimine, vana kirjakeel, korpuslingvistika, nimeuurimine, foneetika). Ettekanded tutvustavad käsil olevate ja ka juba kaitstud doktoriväitekirjade eesmärke ja probleemistikku.

Konverents „Mida on üleminekul õppida keelekümblusest?“
2024-11-21 00:00 - 2024-11-22 23:59
Konverents „Mida on üleminekul õppida keelekümblusest?“
21. ja 22. novembril toimub konverents „Mida on üleminekul õppida keelekümblusest?“ Radisson Blu Hotel Olümpias, Tallinnas.
Konverents keskendub keelekümbluse praktilistele lahendustele, mis aitavad toetada haridusjuhte, õpetajaid, lapsi ja õpilasi sujuval üleminekul eestikeelsele haridusele. Konverentsile tulevad haridustöötajad, kes õpetavad eesti keelest erineva emakeelega lapsi ja õpilasi.
Konverentsi kava:
Neljapäeval, 21. novembril, kell 11.45–18.00
Kell 12.10 Konverentsi avasõnad: University College Londoni haridusinstituudi auteadur, rahvusvaheliselt tunnustatud LAK-õppe ekspert Peeter Mehisto
Kell 12.30 Tallinna linnapea Jevgeni Ossinovski
Kell 13.00 Haridus- ja teadusminister Kristina Kallas
Kell 13.30 LAK-õppe müüdid ja meetodid: Tallinna Ülikooli haridusinnovatsiooni keskuse juhtivdidaktik Aleksandra Ljalikova
Kell 14.10–15.10 lõunapaus
Kell 15.10 Kogemuslugu koostööst ja inimeste pühendumisest ülemineku protsessis: Kohtla-Järve Slaavi Põhikooli õpetaja Merike Puusepp
Kell 15.30 Soome haridusvaldkonna keelelisest ja kultuurilisest mitmekesisusest: Soome keele ja kultuuri külalislektor Tallinna Ülikoolis Maija Yli-Jokipii
Kell 16.40 Paneeldiskussioon „Kas ülemineku hea tulemus on KOVi vastutus?“. Osalevad: eestikeelsele haridusele ülemineku juht Ingar Dubolazov, Tallinna abilinnapea Aleksei Jašin, Kohtla-Järve linnapea Henri Kaselo, Tartu abilinnapea Lemmit Kaplinski, Narva abilinnapea Messurme Pissareva

Reedel, 22. novembril, kell 10.00–15.10
Kell 10.30 Kogemuslugu: Tallinna Suur-Pae Lasteaia rõõmud ja mured eestikeelsele õppele üleminekul: Tatjana Požogina, Piret Piht, Kaidi Freitok
Kell 11 Inspiratsioonilugu: SEIKi asutaja Rudolf-Gustav Hanni
Kell 11.40 Mahtra kool – hea koht, kus areneda? Tallinna Mahtra Põhikooli juht Edgar Roditšenko
Kell 12.10 Eestikeelse kooli kogemus mitmekultuurilisuses: Külli Kuri, Laagna Gümnaasium
Kell 12.40–13.40 lõunapaus
Kell 13.40 Kogemuslugu „Eesti keel aitas mul saada unistuste tööle“: Tallinna Laagna Gümnaasiumi matemaatikaõpetaja Celal Yildirim
Kell 14.10 Kultuurididaktikast keeleõppes: Tallinna Ülikooli saksa kultuuriloo ja kirjanduse dotsent Maris Saagpakk
Kell 14.40 Keelekümblusprogrammi vilistlaste lugu
Kell 15.10 Konverentsi lõpp
Üritusel osalemiseks ei ole registreerimine vajalik.
Lisainfo leiate: Haridustöötajate konverents “Mida on üleminekul õppida keelekümblusest?” | Juhan – täienduskoolituste infosüsteem

Haridustöötajate konverents “Mida on üleminekul õppida keelekümblusest?”
2024-11-21 00:00 - 2024-11-22 23:59
Haridustöötajate konverents “Mida on üleminekul õppida keelekümblusest?”

Sihtgrupp: haridustöötajad keelekümbluse, ülemineku ja eestikeelsetest koolidest ning lasteaedadest, kus õpetatakse eesti keelest erineva emakeelega lapsi ja õpilasi. Ühest haridusasutusest on oodatud kuni kaks osalejat.
Aeg: 21. ja 22. november 2024
Koht: Radisson Blu Hotel Olümpia Tallinn
Konverentsi eesmärk on pakkuda haridustöötajatele lugusid nii Eesti keelekümblusasutuste kogemusest kui ka keeleõppest üldiselt, et toetada eesti keeles õpetamist ülemineku perioodil. Üritus toob kokku haridustöötajad, keeleõppe eksperdid, tunnustatud praktikud ja keeleõppijad, pakkudes väärtuslikke õppetunde, inspiratsiooni ning tõenduspõhiseid teadmisi keeleõppe valdkonnast.

Info

Rahvusvaheline terepäev
2024-11-21 00:00 - 23:59
Peaasi.ee kutsub rahvusvahelisel terepäeval rohkesti „tere“ ütlema
21. novembril tähistatakse rahvusvahelist terepäeva, mis tuletab meelde suhtluse ja inimlikkuse olulisust igapäevaelus. Peaasi.ee kutsub sel päeval üles rohkem teretama ja märkama, kuidas lihtne „tere“ võib parandada enesetunnet ja muuta päeva rõõmsamaks nii tervitajale kui ka tervitatavale.
„Teretamine võib tunduda elementaarse viisakusavaldusena, kuid samas mängib see olulist rolli meie enesetundes ja selles, kuidas tajume enda ümbrust. Kui inimesed üksteist tervitavad, suureneb vastastikune usaldus ja kuuluvustunne. Teretades anname teisele märku, et oleme teda märganud ja tema suhtes sõbralikult meelestatud,“ selgitas Peaasi.ee tegevjuht ja kliiniline psühholoog Anna-Kaisa Oidermaa.
„Isegi põgusad suhtlusolukorrad, näiteks võõrastega tervitamine, võivad tõsta meeleolu, vähendada üksildust ja parandada eluga rahulolu,“ lisas Anna-Kaisa Oidermaa.
Rahvusvaheline terepäev on ellu kutsutud rõhutamaks, et konfliktidele ja pingetele tuleks leida lahendus suhtlemise, mitte jõu kasutamise teel.
„Keerulistel aegadel on eriti tähtis, et oleme omavahel heas kontaktis. See võib aidata ennetada ja siluda pingeid, mis võivad tekkida. Kontakti loomine algab siiski silma vaatamisest ja lihtsast terest,“ rääkis Anna-Kaisa Oidermaa.
„Tere“ ei ole ainult välja öeldud sõna, vaid ka märkamise viis – see võib olla käeviibe, naeratus või mõni muu žest.
Peaasi.ee pakub välja 50 võimalust teretamiseks
1) Ütle teenindajale tere
2) Ütle poemüüjale tere
3) Ütle piletimüüjale tere
4) Ütle tere jooksu- või matkarajal
5) Ütle jalgratturina tere, kui jalakäija sind mööda laseb
6) Üks toidukuller saab öelda tere teisele, kui nad uksel kohtuvad
7) Kohvikuteenindaja ning toidukuller saavad omavahel teretada, kui tellimust üle annavad
8) Autojuhile, taksojuhile saab autosse sisenedes öelda tere
9) Jalakäijana lehvita tervituse märgiks, kui autojuht üle tee laseb
10) Kui sisened ruumi, kus tundub olevat ebamugav vaikus, ütle tere
11) Kui näed valvelauainimest või administraatorit, ütle tere
12) Määra enda jaoks geograafiline piirkond (nt su koduhoov, terviserada, töökoht) ning ütle seal kõigile tere
13) Kui näed enda lemmikkohviku teenindajat bussipeatuses, ütle talle tere
14) Ütle tere oma laste lasteaiakaaslastele ja nende vanematele
15) Ütle tere ruumi sisenedes
16) Ütle tere bussipeatusesse sisenedes
17) Ütle tere pargis istujale, kui ise ka samas pargis istud
18) Ütle enda perearstikeskuses kõigile tere
19) Hotellist lahkudes tervita toateenindajat, kes koristab
20) Õpi ära teretamine viipekeeles
21) Õpi ära teretamine mõnes võõrkeeles
22) Kui tundub, et näed tuttavat, kellega pilkkontakt on liiga pikk või keda sa võiks tunda, ütle tere
23) Ütle tere koristajale nii tänaval kui kaubanduskeskuses
24) Ütle tere garderoobitöötajale
25) Ütle tere prügiautojuhile
26) Ütle tere tänaval poliitikule, keda oled valinud
27) Ütle tere e-kirja alguses
28) Ütle tere veebivestlust alustades
29) Ütle tere raamatukoguhoidjale
30) Ütle tere ühistranspordis, kui kellegi kõrvale istud
31) Ütle tere kinos, kontserdisaalis ja teatris, kui kellegi kõrvale istud
32) Tervita kohvikus pagarit, kes korraks tagantruumist välja tuleb
33) Kui sisened linnaliinibussi esiuksest, ütle bussijuhile tere
34) Väikeses kogukonna poes ütle tere
35) Ütle kullerile tere, kui ta sulle paki ukseni toob
36) Ütle tere mõnele inimesele, keda tavaliselt ei märgata või kellele tähelepanu ei pöörata
37) Ütle tere pühapäeva hommikul mõnele inimesele, kes on ilmselt otse baarist tulnud
38) Kui sisened sinu jaoks tuttavasse kohta, kus on sulle võõras inimene, ütle talle tere
39) Kui näed tuttavat, kellel on kaaslane, ütle tere tuttavale ja ka tema kaaslasele
40) Kui see on sinu tööülesanne, siis ütle ometi tere
41) Ütle tere, kui saad olla sellega eeskujuks või kultuuri muutjaks
42) Ütle kinos ja poes teenindajale tere, isegi kui kasutad iseteeninduskassat
43) Ütle tere ka siis, kui sulle ilmselt ei vastata
44) Ütle trennis tere riietusruumi sisenemisel
45) Ütle trennis tere treeningsaali sisenemisel
46) Kui lähed kellegi tööd kritiseerima, ütle kõigepealt tere
47) Kui liitud veebikoosoleku või -koolitusega, ütle alguseks tere
48) Kui sisened koerte harjutusväljakule, ütle sealviibijatele tere
49) Laste mänguväljakule minnes ütle sealviibijatele tere
50) Kui sul on valida, kas öelda tere või mitte, ütle igal juhul tere
Peaasi.ee tegeleb vaimse tervise edendamise, probleemide ennetuse, varase sekkumise ja häbimärgistamise vähendamisega meie ühiskonnas. Peaasi.ee on pälvinud oma tegevusega 2020 aasta tervisesõbra tiitli ning presidendi sotsiaaltöö aastapreemia. 2020. aasta lõpus tunnustati Peaasi.ee-d kodanikuühiskonna aasta tegija ja aasta vabaühenduse tiitlitega.

Rahatarkuse viktoriin
2024-11-21 00:00 - 23:59
Rahatarkuse viktoriin
21. novembril toimub taas rahatarkuse viktoriin. Osalema on oodatud kõik 10.–12. klassi õpilased. Viktoriinil tuleb 45 minuti jooksul lahendada 15 rahaliste otsustega seotud ülesannet. Ülesanded on eesti keeles. Ülesannete lahendamise kellaaja ja koha saab iga õpilane, kool või klass ise valida, see peab vaid jääma vahemikku 8.00–22.00. Viktoriin on tasuta ning eelregistreerumine pole osavõtuks vajalik.
Koolidele jagame infot nende õpilaste osalemise kohta e-kirja alusel. Sooviavaldus saata renar.suurpere@ut.ee
Rahatarkuse viktoriin 2024
