Õppepäevad "Ravimisektori Tulevik: innovatsioon, koostöö ja karjäärivõimalused"
2024-04-05 00:00 - 23:59, 2024-04-10 00:00 - 23:59 (Europe/Tallinn)
1.04, 5.04, 10.04. Õppepäevad “Ravimisektori Tulevik: innovatsioon, koostöö ja karjäärivõimalused”
Ürituse eesmärk on avada uksed ravimisektori maailma ning tutvustada selle põnevat ja mitmekülgset valdkonda

Õppepäeva käigus saate teada, kuidas ravimeid disainitakse ja toodetakse ning kuidas need jõuavad lõpuks patsientideni. Samuti räägime ravimite järelevalvest ja seadusandlusest ning tutvustame proviisori kui ravimiteadlase õpet.
Meie koolitusel jagavad oma kogemusi ja teadmisi ravimisektori spetsialistid. Osalejatel on võimalus esitada küsimusi ja saada nõuandeid otse kogenud proviisoritelt ning ekspertidelt selles valdkonnas.Lisaks saate ennast proovile panna, lahendades praktilisi ravimitega seotud ülesandeid.

Õppepäevad toimuvad kolmes linnas:
1. aprillil 2024 Tartus, Ravila 14a, auditoorium 1019
5. aprillil 2024 Tallinnas, Tallinna Tehnikakõrgkool, Pärnu mnt 62, aula
10. aprillil 2024 Pärnus, Tartu Ülikooli Pärnu kolledž, Ringi 35, auditoorium C208.
Koolitusele on eriti oodatud gümnaasiumiõpilased, kellel on huvi ravimiteaduse, meditsiini, keemia, bioloogia, majanduse või õigusteaduste vastu.
Huvilistel soovitame registreerida kohe siin, kohtade arv on piiratud!
Lisainfo https://teaduskool.ut.ee/et/sisu/oppepaev-ravimisektori-tulevik

Perepäev Energia avastuskeskuses
2024-04-06 11:00 - 14:00
Laupäeval, 6. aprillil kell 11–14 tähistatakse Energia avastuskeskuses NATO-ga liitumise 20. aastapäeva ja NATO 75. aastapäeva perepäevaga.
Üritus pakub mitmekülgset programmi ja põnevaid esinejaid. Perepäeva tervituskõne peab Eesti NATO Ühingu nõukogu esimees Riho Terras. Kohtume õhuväe leitnant Ivar Soosaluga, muusikalise etteaste teeb Ruslan Trochynskyi ning 2023. aastal Eesti teaduse populariseerimise elutööpreemia laureaadi Aare Baumeri juhendamisel toimub paberlennukite töötuba.
Energia avastuskeskuse juhataja Martin Sõmeri sõnul on tegemist olulise temaatikaga Eesti ajaloos.”Meie eesmärk on pakkuda põnevaid ja harivaid elamusi kõigile külastajatele ning anda panus teadmiste ja teadlikkuse kasvule. NATO-ga liitumise 20. aastapäeva tähistamine on suurepärane võimalus rõhutada koostöö olulisust ning tuletada meelde meie ühiseid väärtusi ja eesmärke rahvusvahelisel tasandil.”
Üritus sobib kõigile huvilistele ning pakub tegevusi nii suurtele kui ka väikestele. Tule ja tähistame koos olulisi verstaposte Eesti ja NATO ajaloos. Sissepääs keskusesse on tavahinnaga. Piletid saab eelnevalt soetada Fientast https://fienta.com/et/perepaev-ning-paberlennukite-meisterdamise-tootuba või kohapeal kassast.
Perepäeva kava:
10.00 Uksed avatakse
10.00-11.00 Energia avastuskeskusega tutvumine
10.30 Lühifilmide näitamine keskuse planetaariumis
11.00-11.10 Tervituskõne peab Riho Terras, Eesti NATO Ühingu nõukogu esimees
11.10-11:20 Kohtumine õhuväe leitnant Ivar Soosaluga
11.30-14.00 Paberlennukite meisterdamise töötuba “Tee endale NATO lennuk” ja lennuvõistlus

ETAGi õpilaste teadusfestival
2024-04-09 00:00 - 2024-04-10 23:59
ETAGi õpilaste teadusfestivali suur juubel toimub 9.–10. aprillil Tartus
Eesti Teadusagentuur kutsub kõiki teadushuvilisi osalema igakevadisel suursündmusel, õpilaste teadusfestivalil, mis sel aastal tähistab AHHAA keskuses enda suurejoonelist 10. aasta juubelit.
Ürituse oluline osa on õpilaste teadustööde riikliku konkursi teine voor, mille raames toimub kuni 100 parima õpilase uurimistöö esitlemine. See kulmineerub teisel päeval parimate tööde auhinnagalaga, kus antakse üle riiklikud preemiad ja partnerite eriauhinnad. Üles astuvad ka noorimad teadlased ehk algkooliõpilased, kes tutvustavad oma uurimusi.
Samuti saavad festivali külastajad nautida mitmekülgseid teadusteatri etendusi, osaleda inspireerivatel ettekannetel, lustida AHHAA keskuse atraktsioonidel ja tutvuda messialal teaduse populariseerijatega igast Eestimaa nurgast.
„Selle festivaliga tähistame teadust ja ennekõike noori teaduses. See on ideaalne viis, kuidas anda noortele uus nägemus eri viisidest, kuidas uurimistööd teha saab. Uurimistöö tegemine peab olema lõbus, millegi endale siiralt huvi pakkuva avamine, ja festivali üks eesmärk ongi aidata noortel seda suunda väljastpoolt kasti leida ning anda suuniseid selle teostamiseks,“ ütles ETAGi juhatuse esimees Anu Noorma.
Noorte uudishimu, leidlikkust ja pealehakkamist väärtustatakse tema sõnul Eestis palju. Seda ilmestab ka muljetavaldav kohalolu tänavusel festivali messialal, kus on kohal: Eesti Lennuakadeemia, Solaride, Eesti Tervisemuuseum, Pernova Hariduskeskus, OÜ Merkuur, Tallinna Tehnikaülikooli tehnoloogiakool, Eesti Maaülikool, Tartu Ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed, Tartu loodusmaja, MTÜ Robootika, Eesti Tudengisatelliidi Sihtasutus, Rakett 69 teadusstuudiod, Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituut, Tartu Ülikooli observatoorium, Tartu Ülikooli teaduskool.
Sel aastal antakse samuti välja hulk eripreemiaid, mida jagavad: Rakenduskõrgkoolide Rektorite Nõukogu, Eesti Teaduste Akadeemia, Eesti Noorte Teaduste Akadeemia, Eesti Maaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Eesti Kunstiakadeemia, Tallinna Ülikool, Tartu Ülikooli teaduskool, Tartu Ülikooli observatoorium, Eesti Keele Instituut, AS Metrosert, portaal Eesti Geoloog, SA Teaduskeskus AHHAA, OÜ Praktikal Education, Integratsiooni Sihtasutus, Eesti Kirjandusmuuseum, Regionaal- ja Põllumajandusministeerium, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Haridus- ja Teadusministeerium, Kultuuriministeerium, Kliimaministeerium, Kaitseministeerium.
Praktiline info

Kõikidele eelregistreeritud kooligruppidele (grupis vähemalt 12 inimest) on festivali külastamine tasuta. Registreerimine on avatud kuni 8. aprillini kuni kell 12 aadressil https://calendly.com/ahhaa/etag-i-kooligruppide-registreerimine.
Kooligrupid saavad endale soovi korral registreerides soetada planetaariumi pääsme hinnaga viis eurot külastaja kohta.
Teised teadusfestivali huvilised saavad soetada AHHAA keskuse pileti soodushinnaga seitse eurot ja planetaariumi pileti hinnaga kuus euroga.
Oluline on teada, et kui peaks juhtuma, et AHHAA keskuse mahutavuse piir on saavutatud, siis rohkem külastajaid kahjuks vastu võtta ei saa.
Loe lähemalt ETAGi õpilaste teadusfestivali kodulehelt: https://miks.ee/teadusfestival.

Äksi [eel]arvamusfestivali teemakorje
2024-04-10 00:00 - 2024-04-25 23:59
10.–25. 04 Äksi [eel]arvamusfestivali teemakorje https://jaaaeg.ee/aksi-eel-arvamusfestival-2024-2/

Karjääriõhtu
2024-04-10 18:00 - 19:00
Kolmapäeval, 10. aprillil kella 18–19 toimuval karjääriõhtul esineb Jasper Ristkok ning teema on “Teistsugune füüsika”.
Jasper Ristkok on Tartu Ülikoolis füüsika doktorant ning teeb tippteadust tuumasünteesireaktorite ohutuse arendamiseks. Bakalaureuse ajal töötas ta KVARKis insenerina ning sealne töö kulmineerus Guinnessi rekorditesse läinud maailma suurima Rubensi toru ehitamisega, mida kasutati Saku Suurhallis KVARK Show’s. Magistri- ja doktoriõpingute ajal lõi Ristkok käed külge Praktikalis füüsikatundi uute katsete ja katsevahendite disainimises.
Jasper on teinud vabatahtliku tööd nii teaduse populariseerimises kui Ukrainale sõjalise abi pakkumises. Läbi aastate on olnud Jasperil üks läbiv suund: seiklused ja eneseareng, mistõttu on ta võtnud vastu suuri väljakutseid. Seeläbi on ta hulgaliselt oskusi, tutvusi ja elukogemust saanud, kohtudes näiteks USA ja Kanada senaatoritega või olles seljakotirändur Kagu-Aasias.
Oodata on ülipõnevat demonstratsiooni!
Karjääriõhtute eesmärk on tõsta gümnasistide ja noorte täiskasvanute huvi inseneeria, täppisteaduste ja kutsehariduse vastu. Õhtute teemad lähtuvad gümnaasiumi õppekavast.
Piletid Fientast https://fienta.com/et/karjaariohtu2023

IT- ja nutifestival "CADrina 2024"
2024-04-12 00:00 - 23:59
Õpilaste kiirtee karjäärini – saatke nad noorte IT-festivalile “CADrina 2024”!
12. aprillil toimub Eesti IT- ja inseneeriahuviliste õpilaste aasta suursündmus IT- ja nutifestival “CADrina 2024”. Ettevõtjate kinnitusel on tegu unikaalse võimalusega saada kogemusi, luua kontakte ja jääda silma mitu korda üle Eesti keskmise palka maksvatele tulevastele tööandjatele. Aega end kirja panna on vaid 2. aprillini.
„Eesti targa tööstuse ettevõtjad vajavad teie abi, Eesti õpetajad! Aidake kokku tuua meie IT- ja targa tööstuse tulevikutegijad, et hästi läheks nii noortel endil kui kogu Eestil,” kutsus üles Eesti Masinatööstuse Liidu nõukogu esimees Veljo Konnimois.
Tehnoloogiaettevõtja sõnul peitub kõigi tänaste suurte probleemide – kliimakriisi, sõjaohu, majandusraskuste – lahendamise võti loodusainete teadmiste nutikas rakendamises. Just selliste huvide ja oskustega tänased noored konstrueerivad homme rohemajanduse seadmeid, riiki kaitsvaid roboteid või targa ekspordi tooteid.
„Eesti noored, kel on potentsiaali niimoodi maailma päästa – ja selle käigus saada ka ise märkimisväärselt jõukaks –, kohtuvad juba 14. korda Kadrina Keskkooli korraldatud CADrinal. Siit saab hakkaja noor võimsalt tuult tiibadesse ning alles avanev talent indu ja julgust kogu eluks,” kinnitas Konnimois.
„Meie oleme kohal ning jagame noortele kogemusi ja soovitusi otse inseneeria eesliinilt. Saame ja jääme väärt kontaktideks. Ikka ja jälle tuleb ka ette, et pädev CADrina võistleja leiab end peagi juba mõne Eesti targa tööstuse ettevõtte tiimist,” lisas ettevõtja.
„Õpetaja, kes sa hoolid oma õpilaste tulevasest karjäärist ja sellest, et tänased noored maailma jälle korda teeks – saada nad Kadrinasse CADrinale!” kutsus ettevõtja üles.
Vaata infot CADrinale registreerumise kohta sündmuse kodulehelt. Aega õpilastiimidel end kirja panna on kuni 2. aprillini.
Kadrina Keskkool

Noortekirjanduse päev
2024-04-12 00:00 - 23:59
Tallinna Keskraamatukogus tuleb päev täis noortekirjandust
Reedel, 12. aprillil toimub Tallinna Keskraamatukogus noortekirjanduse päev, kus tutvustatakse noortekirjandust ja -kirjanikke. Päeva lõpetab noorteromaani “Ketsid” esitlus.
Noortekirjanduse päeval kuulutatakse välja Margus Karu nimelise auhinna võitja, millega tunnustatakse 2023. aastal ilmunud ning Tallinna Keskraamatukogus kõige enam laenatud Eesti noorteraamatu autorit. Lisaks avaldatakse üle-eestilise hääletuse „Noor loeb“ tulemused ja antakse välja samanimelised kirjandusauhinnad. Tunnustuse pälvivad noortele enim meeldinud 2023. aasta noorteromaanid. Kuulutatakse välja ka traditsiooniline “Noor loeb“ lugemisväljakutse, mis kestab 1. detsembrini ning milles osalejatel on võimalik võita erinevaid auhindu.
Tallinna Keskraamatukogu peamajas (Estonia pst 8) jätkub päev paneeldiskussiooniga, kus arutletakse noorte lugemisharjumuste ja lugemuse üle, arutelus osalevad Ene Sepp ja Sass Henno ning raamatusõpradest noored. Peale paneeldiskussiooni tutvustab Robert Kurvitz, kuidas sai raamatust “Püha ja õudne lõhn” videomäng “Disco Elysium”. Päeval esineb Kännukuke raamatukogus Maniakkide Tänav, Pirita raamatukogus Katariina Libe. Pääsküla raamatukogus tutvustab kirjandust Ketlin Priilinn ning võõrkeelse kirjanduse osakonnas Eia Uus. Koostöös erinevate Tallinna noortekeskustega toimuvad põnevad töötoad noortele.
Noortekirjanduse päeva lõpetab noorteromaani “Ketsid” esitlus ja ajakirja Värske Rõhk tutvustus. Esinevad romaani tõlkija Madli Oras, Värske Rõhu pea- ja kriitikatoimetaja Hanna Linda Korp ning Värske Rõhu tegevtoimetaja Saara Liis Jõerand.
Noortekirjanduse päeva korraldamist toetab Eesti Kultuurkapital. Täpsema info ja ajakava leiab Tallinna Keskraamatukogu veebilehelt.

Õpetajakoolitus "Ahasveeruse unest" kirjanduse ja ajaloo tundides
2024-04-13 10:00 - 16:30
Õpetajakoolitus “Ahasveeruse unest” kirjanduse ja ajaloo tundides
13. aprillil 2024 toimub Esna Galeriis õpetajatele mõeldud koolitus “Ene Mihkelsoni “Ahasveeruse uni” kirjanduse ja ajaloo tundides”. Koolitust viivad läbi õpetajad Karolina Antons ja Silja Russak Tartu Mart Reiniku Koolist ning kirjandusteadlane Tiina Kirss Eesti Kirjandusmuuseumist ja Tartu Ülikoolist. Huvilistel palutakse registreeruda hiljemalt 7. aprilliks sellel lingil.
Koolitus on mõeldud nii kirjanduse kui ka ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetajatele, kes soovivad käsitleda Ene Mihkelsoni romaani “Ahasveeruse uni” gümnaasiumi ja/või 9. klassi kirjanduse ja ajaloo tundides metsavendluse, inimsuhete ja inimeste valikute ning väärtuste käsitlemisel.
Koolitus tõukub 2023. aasta sügisel Tartus, Eesti Kirjandusmuuseumis toimunud konverentsist “Olnu on ikka veel täna”, mida korraldasid Ene Mihkelsoni Selts ja Eesti Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetajate Selts koostöös Emakeeleõpetajate Seltsiga. Koolituspäeva jooksul saavad õpetajad sissevaate Ene Mihkelsoni loomingusse (ringkäik näitusel), töötavad süvitsi romaani “Ahasveeruse uni” peatükiga 36 ning saavad läbi proovida konkreetsed lähenemised ja tehnikad, kuidas saab romaanist lähtudes käsitleda metsavendluse temaatikat, tugevdades sealjuures õpilaste väärtus- kultuuripädevusi.
Rohkem infot koolituse lehel.

Rahvusvaheline õuesõppepäev
2024-04-14 00:00 - 23:59
14. aprill – rahvusvaheline õuesõppepäev.

Euroopa lastefilmide festival
2024-04-14 00:00 - 2024-04-21 23:59
Artise kinos alustab juba üheteistkümnes Euroopa lastefilmide festival
Kino Artis pakub 14.–21. aprillini väärt filmielamust peredele ning lasteaia- ja kooligruppidele. Kavas on põnevad ja tunnustatud Euroopa tippanimatsioonid ja vahva loodusdokumentaal, kus fookus on põhiliselt unistamisel ning julgusel olla oma tõeline mina.
Põhiprogrammis linastuv huvitav noorte- ja perefilm „Roboti unistused“ (2023, 102 min) on Hispaania-Prantsuse animafilm. Film põhineb Sara Varoni 2007. aasta samanimelisel koomiksil. Lugu räägib koera ja roboti lahutamatust sõprusest Manhattanil New Yorgis aastal 1984. Tegemist on tummfilmiga, mis tähendab, et filmis dialoog puudub.
1980-ndate Manhattanil elav koer tunneb end väga üksikuna, mistõttu otsustab ühel päeval ehitada endale roboti. Nendest saavad lahutamatud sõbrad. Ühel suveööl peab koer oma parima sõbra randa maha jätma. Kas nad kohtuvad kunagi uuesti?
„Roboti unistused“ esilinastus 76. Cannes’i filmifestivalil, võitis Annecy rahvusvahelisel animafilmifestivalil Contrechampi sektsioonis parima filmi auhinna ning sai parima sõltumatu animafilmi auhinna 51. Annie Awardsil. „Roboti unistused“ kandideeris ka tänavusel Oscarite jagamisel parima animafilmi auhinnale.
Teine põhiprogrammi animafilm on värvikirev ning elust pakatav „Tony, Shelly ja maagiline valgus“ (2023, 80 min). 11-aastane Tony sai sündides kaasa harukordse omaduse: ta helendab. Siiski ei suuda ta sellest teab mis rõõmu tunda, sest ülikaitsvate vanemate hoole all on ta enamiku ajast välismaailmast ära lõigatud ning sunnitud veetma aega tubases tekipunkris päris sõbrast unistades. Ja enne jõule kolibki nende kortermajja huvitav tüdruk nimega Shelly, kes Tony senise elu segamini pöörab.
Kolmas põhiprogrammi film on fantaasiarikas „Draakoniprintsess“ (2021, 70 min). Bristle on väike tüdruk, kes kasvas üles draakonite keskel. Ta suudab tuld süljata, on sama tugev nagu kümme meest, tema soomused muudavad värvi sõltuvalt aastaajast ning juuksed on koduks mitmele väikesele loomale.
Kuid kui isa peab ta ära andma Sorcerogile, sunnib see Bristle’it perekonna koopast põgenema. Bristle asub teele, et avastada inimeste maailma, ning õpib seejuures tundma nii sõpruse, au kui ka ahnuse tähendust. Just sel teekonnal teenib Bristle endale hüüdnime Draakoniprintsess.
Põhiprogrammi neljas film on seikluslik, liigutav ja tõsieluline loodusdokumentaal „Elusloodus“ (2023, 103 min). „Elusloodus“ viib sind avastama looduse mitmekesisust, alates kõige väiksematest loomakestest kuni superkiskjateni, alates tillukestest vihmaussidest kuni hiiglaslike vaaladeni ja alates imepisikestest rohulibledest kuni kõrgustesse ulatuvate puudeni.
Hingematvalt kauni pildiga Prantsusmaa loodust esitlev film annab võimaluse imetleda omavahel tihedalt seotud liike, ja muidugi mängib selles olulist rolli ka inimene. See on side, mille oleme unustanud ja peame uuesti üles ehitama.
https://www.kino.ee/events/lastefilm24

Esseekonkurss „Minu Huxley“
2024-04-15 00:00 - 23:59
Loodav Aldous Huxley Keskus kutsub kuni 25-aastaseid noori saatma oma mõtteid ja äratundmisi esseekonkursile „Minu Huxley“.
Kirjutada võib Aldous Huxley loomingu erinevatest tahkudest: Huxleyst kui prosaistist, kui ühiskonna mõtestajast, kui religioosse ühisosa otsijast. Huxley looming võib olla ka lähtepunktiks, et teele minna ja tänases ning homses maailmas olulisena tunduvat sõnastada.
Esseekonkursi tähtaeg on 15. aprill 2024 ning esseed palume saata aadressil huxley@ebs.ee
Oodatud on tekstid pikkusega kuni 2000 sõna ning konkursi võitjat tunnustatakse 1500 euroga.
Aldous Huxley (1894–1963) oli 20. sajandi üks mitmekülgsemaid ja salapärasemaid autoreid: kirjanik, filosoof, sotsioloog, vaimsete piiride avardaja. Eestikeelsele lugejale seostub ta romaanidega „Hea uus ilm“, „Saar“ ning müstiliste tsitaatide kogumikuga „Philosophia perennis“.
Võiks öelda, et Huxley „oli oma ajast ees“, aga pigem avaldub tema puhul võime olla ühenduses erinevate ajastutega, s.h tänapäevaga. Oluline osa Huxley loomingust seostub kriisiga, mis on 21. sajandi maailmas muutumas alaliseks seisundiks. Kriis on midagi, mida me ei soovi, aga samas pole põhjust kriise karta – hirm homse ees on millegi ületamiseks või lahendamiseks kõige nõrgem lähtealus. Kriis tähendab võimalust oma senised seisukohad ringi vaadata, muuta seda, mida on võimalik muuta, ning kohaneda sellega, mida muuta pole võimalik. Aga ennekõike ärgata, end mõtlema sundida.

Põhja- ja Baltimaade kõrgkoolide pärimusmuusika konverents NORDTRAD
2024-04-16 00:00 - 2024-04-21 23:59
Põhja- ja Baltimaade kõrgkoolide pärimusmuusika konverents NORDTRAD Tallinnas 16.–21.04.2024.
NORDTRAD on nädal täis töötube, kohtumisi, uusi tutvusi ja võimalusi arendada muusikaharidust ning koosmängu oskusi. Põhjamaade ja Baltimaade pärimusmuusika õppekavu ühendava NORDTRAD võrgustiku konverentsid on toimunud juba alates 1996. aastast, igal aastal erinevas riigis. Täna ühendab võrgustik 16 muusika kõrgkooli, kes pakuvad erinevaid õppeprogramme bakalaureusest doktoriõppeni. Võrgustiku eesmärk on tugevdada Põhja- ja Baltimaade kõrgharidust pärimusmuusika valdkonnas.
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiale on see esimene kord võõrustada võrgustiku kohtumist. Kohtumisele on võrgustikus osalevatest koolidest oodatud kokku umbes 150 inimest.
Konverentsi programm koosneb töötubadest ja loengutest, õpilaste koosmängimisest, õppejõudude kohtumistest, kontsertidest, jämmiõhtutest ja kultuuriprogrammist.
NORDTRAD TALLINN 2024

Konverents Nordtrad
2024-04-16 00:00 - 2024-04-21 23:59
Põhja- ja Baltimaade kõrgkoolide pärimusmuusika konverents Nordtrad
16.–21. aprillini toimub Tallinnas Põhja- ja Baltimaade kõrgkoolide pärimusmuusika konverents Nordtrad. Nordtrad on nädal täis töötube, kohtumisi, uusi tutvusi, võimalusi arendada muusikaharidust ning oma koosmängu oskusi. Põhja- ja Baltimaade pärimusmuusika õppekavu ühendava võrgustiku kohtumised toimuvad alates 1996. aastast, võõrustajateks erinevad partnerkõrgkoolid. Täna kuulub võrgustikku 14 muusikakõrgkooli, kes pakuvad pärimusmuusika õpet bakalaureuse tasemest doktoriõppeni. Platvormi eesmärk on tugevdada Põhja- ja Baltimaade kõrgemat muusikaharidust pärimusmuusika valdkonnas.
Konverentsi raames toimub kolm avalikku kontserti:
16.04 kell 19 EMTA suures saalis – Nordtradi avakontsert
18.04 kell 19 Fotografiskas – Nordtradi meistrite kontsert: laval Põhja- ja Baltimaade kõrgkoolide pärimusmuusika õppejõud
20.04 kell 19 EMTA suures saalis – Nordtradi lõppkontsert: laval Põhja- ja Baltimaade kõrgkoolide pärimusmuusika üliõpilased
Konverentsi korraldab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia.
Konverentsi toetavad Eesti Kultuurkapital, Tallinna linn (visittallinn.ee), Tallinna Kultuuri- ja Spordiamet ja Tallinna Linnakantselei Kodurahuprogramm.
Külasta Tallinna turismiveebi visittallinn.ee või jälgi sotsiaalmeedias @VisitTallinn kanaleid, kust leiad kasulikku infot ja inspireerivaid soovitusi Tallinna vaatamisväärsuste, tegevuste, sündmuste, restoranide ja meelelahutuspaikade kohta.
Nordtrad – EMTA Kontserdi- ja Teatrimaja (emtasaalid.ee)

Euroopa noorteinfo päev
2024-04-17 00:00 - 23:59
17. aprillil tähistab noorteinfoportaal Teeviit Euroopa noorteinfo päeva.

Film “Maria Montessori” kinodes
2024-04-19 00:00 - 23:59
Kinodesse jõuab hingeliigutav film “Maria Montessori”
Märtsi lõpus jõuab kinodesse biograafiline draama „Maria Montessori“. Tegemist ei ole klassikalise eluloofilmiga, see käsitleb väikest perioodi naise elust ja lugu on tehtud mängufilmilikumaks. Küll annab film edasi Maria isiksuse erakordsuse ja pärast filmi on hinges tänutunne, et maailmas on inimesi, kes oma igapäevast tööd tehes on jõudnud millegi suuremani, jätnud jälje ajalukku.
Aasta 1900. Kurtisaan Lili põgeneb Pariisist Rooma, et varjata oma õpiraskustega tütart. Seal kohtub ta Mariaga, kes on pioneer uue õpetamismeetodi väljatöötamisel. Toetades, õpetades ja ravides teiste lapsi, peab Maria aga oma pojast lahus elama. Kuidas tulla toime piinava süütundega ja võidelda tööalaselt meestekeskses maailmas, seda film avabki.
Filmi saab näha kinodes üle Eesti, vastava kino poole pöördudes on võimalik tellida kooliseansse. Lugu sobib harivaks ja inspiratsiooniliseks vaatamiseks õpetajatelele ja keskkoolile.
Triin Rohusaar
Levitaja, BestFilm

Koolivaheaeg
2024-04-22 00:00 - 2024-04-28 23:59
Koolivaheaeg 22. aprillist 28. aprillini (v.a 12. klass).

Veebikursus "Klassiruumi korrastamine"
2024-04-22 00:00 - 2024-05-19 23:59
Veebikursus “Klassiruumi korrastamine”
Sandra Ivanov (Emili Kool), Kaidy Õismets (Haabneeme Kool)
Jaapanlanna Marie Kondo on loonud meetodi, mis on vallutanud kogu maailma – KonMari meetodi. KonMari meetod on inspireerinud tuhandeid inimesi üle maailma vabastama end ebavajalikust ja hoidma alles vaid need asjad, mis tõeliselt rõõmu pakuvad. MTÜ Haridusmentorid on mõistnud, et õpetajate töökeskkond mõjutab otseselt nende produktiivsust ning seetõttu võeti eesmärgiks eelmise aasta sügisel korrastada klassiruume.
Oktoobris 2023 viidi läbi korrastamise e-kursus, pakkudes õpetajatele võimalust avastada, kuidas korrastatud töökeskkond tagab suurema produktiivsuse ning hõlpsasti leitavad materjalid vähendavad ajaressursi kasutamist otsimisele ning võimaldab õpetajal keskenduda olulistele aspektidele tööl. Korrastatud klassiruumil on positiivne mõju ka õpilastele. Nad saavad hõlpsamini leida vajalikke materjale ning seeläbi toimub õppetöö sujuvamalt. Suurt rolli mängivad klassi korrashoidmisel ka õpilased, kes süsteemi teades, seda kergesti teha saavad.
Korrastaja Kristi Tragel lõi just õpetajatele mõeldes videomaterjalid, mis abistasid kursusel osalejaid omale sobivate süsteemide leidmisel. Nelja nädala jooksul olid fookuses kolm olulist valdkonda. Esimesel nädalal keskenduti õpetaja töölaua optimeerimisele ja korrastamisele, tuues esile meetodid, kuidas luua funktsionaalne töökeskkond, mis toetaks õpetajate igapäevast tegevust. Teise nädala teemaks oli paberimajandus, raamatute ja digitaalsete failide korrastamine arvutis. Õpetajad said praktilisi nõuandeid, kuidas hoida oma materjalid struktureerituna ja kergesti kättesaadavatena. Kolmandal nädalal keskenduti sahtlite, kappide ja riiulite korrastamisele, erilise tähelepanu all olid õppevahendid. Neljas nädal jäi juba olemasolevate süsteemide täiustamiseks ning viimase lihvi andmiseks.
Haridusmentorite sõbrad Sandra Ivanov (esimene_opetaja) ja Kaidy Õismets (kaidyklassiruum) vedasid kahte toetusgruppi vastavalt nende kogemustele korrastamise alal. Grupp pakkus õpetajatele tuge ja juhiseid, kuidas alustada korrastamise protsessi ning loodi turvaline keskkond, kus kõik osalejad said küsida küsimusi ja jagada kogemusi.
Vastseliina Gümnaasiumi klassiõpetaja Kertu Torn otsustas klassiruumi korrastamise kursusel osaleda, et luua enda klassiruumi toimiv süsteem ning muuta seeläbi enda ja õpilaste elu lihtsamaks ning korrapärasemaks. Tema sõnul oli tegemist tänuväärt ettevõtmisega ja pidev toetus ja ühine grupp tegi kursusel osalemise meeldivaks protsessiks. Ta lisab, et korras klassiruumis teavad kõik õpilased, kus miski asub ja see muudab töö sujuvamaks. See toetab reeglit, et paneme asjad sinna tagasi, kust me need võtame ja nii tekib vähem segadust. Aitab kujundada järjepidavust nii õpetajas kui õpilases!
Õpetaja Kertu võtab endaga kursuselt kaasa just need 3 peamist nippi:

Tuleb töölaual luua õpilaste ala ja õpetaja ala.
Igale asjale peab olema oma kindel koht.
Hea on hoiustada asju erinevates karpides kategooriate kaupa (lisaks eraldada ära ainult õpetajale kasutamiseks ja õpilastele kasutamiseks mõeldud asjad).

Nüüd kevadel alustame oma kursusega taas ja teeme seda juba täiustatud formaadis. Kursus saab hoo sisse 22. aprillil. Me ootame kõiki huvilisi endaga liituma. Selleks vajuta lingile ja registreeri ennast kursusele https://fienta.com/et/klassiruumikorrastamine-kevad2024?fbclid=IwAR1yMzWmLQIE_FWEQHjZkcw3qRVu7UG-fMNk7jsICaI1nc8aXmlNKtL0HUU

Koolivaheaja päevalaager Jääaja Keskuses
2024-04-23 00:00 - 23:59
23.04 koolivaheaja päevalaager Jääaja Keskuses https://jaaaeg.ee/koolivaheaja-paevalaager/

IT päev tüdrukutele
2024-04-24 00:00 - 23:59
IT päev tüdrukutele
24. aprill 2024
Tartu Ülikooli Delta õppehoone
24. aprillil toimub Tartus Delta õppehoones (Narva mnt 18, Tartu) IT päev tüdrukutele, kuhu Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituut kutsub osalema kõiki gümnaasiumis õppivaid tüdrukuid. Sel teemapäeval tutvustame tüdrukutele lähemalt, mida kujutab endast eriala- ja karjäärivalik IT valdkonnas. Saab kuulata lühiettekandeid ja töötubades ka ise üht-teist põnevat korda saata. Töötubades osalemine ei nõua varasemaid teadmisi ja oskusi, nii et võib tulla julgelt katsetama! Lisaks pakume mõnusat taimset lõunasööki, toimub ringkäik Delta õppehoones ja päeva lõpetab ühine koogisöömine. Üritus on tasuta. Kohtade arv piiratud.
Lisainfot leiab https://cs.ut.ee/et/sisu/it-paev-tudrukutele
Registreerimine on avatud https://forms.gle/B44trqpUE3BFBB8i7

Uus näitus Saadjärve elustikust
2024-04-24 00:00 - 23:59
24.04 uus näitus Saadjärve elustikust on esimest päeva vaadatav külastajatele https://jaaaeg.ee/peagi-avaneb-naitus-saadjarve-elustikust/

Seminar "Eesti PISA edu võlud ja valud"
2024-04-24 14:00 - 15:30
TÕSINE TÖÖ JA KÕRGED PÜÜDLUSED: haridusteadlased heidavad valgust Eesti PISA edu telgitagustele
Kolmapäeval, 24. aprillil toimub Tallinna Ülikoolis seminar „Eesti PISA edu võlud ja valud“, kus kergitatakse saladuseloori meie haridussüsteemi rahvusvahelise tähelennu tagamaadelt.
„Eesti hariduse on maailma tippu vedanud viis võtmevedurit,“ selgitab TLÜ emeriitprofessor Mati Heidmets. „Täna on suur küsimus: kas meid hoiavad tipus needsamad vedurid, mis meid siia tõid? Või on tekkinud vajadus vedureid vahetada, mõnda remontida, mõni uus vedur leida? Selle üle kolmapäeval arutlemegi.“
Äsja avaldati NCEE* tellimusel maailma viie edukama haridusriigi võrdlusanalüüs. Lisaks Eestile vaadeldi Soome, Kanada, Lõuna-Korea ja Hongkongi hariduskorraldust. Projekti raames jõudis raamatukaante vahele Eesti haridusmaastiku raport „Püüdle kõrgele ja tee kõvasti tööd: maailmatasemel haridussüsteemi ülesehitamine Eestis“ (Aim High and Work Hard: Building a World-Class Education System in Estonia).
Seminaril tutvustavad raporti tulemusi Eesti uuringu läbi viinud Tallinna Ülikooli teadlased – haridusjuhtimise professor Eve Eisenschmidt, emeriitprofessor Mati Heidmets ja haridusteaduste instituudi nooremteadur Kätlin Vanari. Arutelus osaleb ühiskonnateaduste instituudi avaliku poliitika dotsent Triin Lauri.
Kas see, mis tõi meid siia, viib meid edasi?
„Meie õpilaste PISA-edu on seotud tõsise töö ja kõrgete püüdlustega, ent ka koolide suure autonoomiaga otsustada õppeprotsesside korralduse üle. Riiklikult on rakendatud meetmeid, mis toetavad õpilaste võrdseid võimalusi saada head haridust,“ selgitab haridusjuhtimise professor Eve Eisenschmidt.
Emeriitprofessor Heidmets lisab, et Eesti hariduse on maailma tippu vedanud viis võtmevedurit: haridust väärtustav ajaloo- ja kultuurikontekst, ühiskonna usaldus kooli ja õpetaja vastu, võrdseid võimalusi ja tõenduspõhisust edendav juhtimismudel, ühiskonna erinevate osapoolte panus haridusse ning mitmekesine koolivõrk. Kas sellest aga piisab, et hoida meid tipus ka edaspidi?
„Millele peaksime oma energia ja tähelepanu pöörama, et Eesti kool oleks ka edaspidi maailma parim? Kas kiiresti muutuvas maailmas, tehisintellekti pealetungi, globaalsete kriiside ning pidevalt suureneva pinge ja koolistressi valguses on senised vedurid piisavad?“ küsivad teadlased.
Läbi viidud uurimus, mis keskendub nii Eesti haridussüsteemi tugevustele kui pudelikaeladele, kirjeldab muu hulgas, kuidas pikaajaline investeering digivahenditesse ja digitaalsesse õppesse valmistas Eestit pandeemiaga toimetulekuks paremini ette kui paljusid teisi haridussüsteeme, ning rõhutab Eesti eesmärki luua haridussüsteem, mis toetaks riigi innovaatilist ja tehnoloogial põhinevat majandust.
Fookuses on teisedki tulevikuprioriteedid: üldhariduse viimine omavalitsuste tasandile, uue õpetajate põlvkonna värbamine ja ettevalmistamine, õppimise muutmine personaalsemaks, õpilaste ja õpetajate heaolu toetamine ning haridusvõimaluste parandamine keelelise vähemusega elanikkonnale.
Sellest ja paljust muustki kuuleb täpsemalt seminaril, mis toimub 24. aprill kl 14.00-15.30 Tallinna Ülikooli Mare majas (Uus-Sadama 5) ruumis M-340 (Eduspace) ja Zoomis https://zoom.us/j/99962522588

Atea Kool
2024-04-25 10:30 - 16:00
Atea Kool
Kutsume Eesti koolide IT-inimesi osalema 25. aprillil Atea Kool 2024 sündmusel (Pirita tee 26, Tallinn), kus saab tutvuda innovaatiliste IT-lahendustega, mis sobivad eriti hästi koolides kasutamiseks ning mis muudavad õppetöö koolis veelgi nutikamaks.
Ootame osalema koolide või kohalike omavalitsuste IT-inimesi, kes seisavad Eesti koolide IT-edukuse eest.
Kavas on ettekanded Samsungi, Epsoni, Dell Technologies, SMART Technologies, Leba Innovation lahendustest.
Kohapeal on EXPO ala, kus on esindatud osalevate partnerite süle- ja tahvelarvutite, multimeedialahenduste ja printerite demoseadmed. Expo alal on esindatud Samsung, Epson, Dell Technologies, SMART Technologies, Leba Innovation ja Lenovo.

Punktkirja aabitsa ja noodiraamatu töötuba
2024-04-25 16:00 - 18:00
Neljapäeval, 25. aprillil kell 16–18 Tallinnas Tondi 8a asuva Põhja-Eesti Pimedate Ühingu hoone saalis toimuvas töötoas esitletakse “Eesti punktkirja aabitsat” ja “Punktkirja noodiraamatut”.
Eestis anti viimati punktkirja aabits välja 56 aasta eest ja selle järgi ei õpetatud koolis pimedaid enam pikka aega. Punktkirja noodiõpikut ei ole varem aga üllitatud.
Nüüd saab punktkirja ja muusikat õppida kaasaegse metoodika põhjal möödunud aasta lõpul valminud kauaoodatud õpikutest. “Eesti punktkirja aabitsa” koostasid Tartu Emajõe Kooli õpetajad Merlyn Arvola ja Sirli Heil. “Punktkirja noodiraamatu” autorid on sama kooli muusikaõpetaja Kadri Kutsar ning Tartu 2. Muusikakooli klaveriõpetaja Tiiu Ernits.
Punktkirja noodiõpetus on enamikule pimedatele inimestele ja nende õpetajatele seni veel üsna tundmatu. Seepärast pööratakse töötoas põhitähelepanu just sellele. Kadri Kutsar selgitab, kuidas saab punktkirjas noodiõpiku järgi pillimängu õpetada ja õppida. Punktkirjaoskajad võivad kohapeal noodiõpetuse põhitõdesid katsetada. Peagi jõuavad esitletavad õpperaamatud raamatukogudesse, mille lugejad tegelevad nägemispuudega inimeste õpetamisega.
Töötoas võrreldakse ka vana ja uut aabitsat, esinevad pimedad muusikud ning tutvustatakse põnevaid pille. Töötoas osalemine on tasuta, kuid palume registreeruda teisipäevaks, 23. aprilliks lingil https://forms.gle/W34bJAYV72BXCETu5 või saates e-maili epl@pimedateliit.ee

LAK-õppe päev
2024-04-26 00:00 - 23:59
LAK-õppe päev toimub 26. aprillil algusega kell 11 Narva Eesti Gümnaasiumis. Kavas on põnevad ettekanded ja kasulikud töötoad.
Registreerimine https://hm.ee/form/lak-oppe-paev

Koolivaheaja päevalaager Jääaja Keskuses
2024-04-28 00:00 - 23:59
04 koolivaheaja päevalaager Jääaja Keskuses https://jaaaeg.ee/koolivaheaja-paevalaager/

Jääaja Keskuse parve vette laskmine ja Saadjärve parveprogrammide algus
2024-05-02 08:00 - 17:00
2. mail Jääaja Keskuse parve vette laskmine ja Saadjärve parveprogrammide algus.
