Konverents “Vaadates tulevikku: uus stsenaarium Balti riikide filmihariduses”
2023-11-15 14:00 - 17:00 (Europe/Tallinn)
FilmSkills konverents vaatab Balti riikide filmikutsete ja -hariduse tulevikku
Konverents “Vaadates tulevikku: uus stsenaarium Balti riikide filmihariduses” toimub 15. novembril Tallinnas koostöös PÖFF Industry@Tallinn & Baltic Eventiga. Konverents võtab kokku 2-aastase koostööprojekti TLÜ Balti filmi, meedia ja kunstide instituudi, Läti Kultuuriakadeemia, Leedu muusika- ja teatriakadeemia, Eesti Kinoliidu ja Lithuanian Shorts’iga, mille raames kaardistati eri filmiametite oskusnõudeid, uuendati sellest lähtuvalt õppekavasid ja otsiti innovatiivseid viise, kuidas õpetada ja tutvustada tööd filmitööstuses. Lisainfo konverentsi kohta, kus saab ka veebi vahendusel osaleda, leiab kodulehelt www.balticfilmskills.com.
Eesti, Läti kui Leedu filmitööstused on kiires muutumises, mis toob kaasa uued väljakutsed ja võimalused selles, kuidas filme tehakse, kes seda teevad ja kuidas seda ka õpetatakse. “Filmitööstus on väga dünaamiline ja pidevas muutumises olev valdkond. Meie eesmärk FilmSkills projektiga on pakkuda inimestele teadmisi ja oskusi olla selles maailmas edukas”, kommenteerib Leedu muusika- ja teatriakadeemia filmiosakonna juht Vytautas Dambrauskas projekti eesmärke. “Kuna meie riikide filmitööstus kasvab ja muutub üheaegselt, on oluline leida uusi viise, kuidas kaasame ja harime nii uusi talente kui juba tegutsevaid spetsialiste.”
BFMi filmikunsti õppekava juht Veiko Vaatmann räägib, et ajalooliselt on filmitööstuses töö leidmisel ja oskuste omandamisel olnud tähtsal kohal isiklikud kontaktid, kuid kiire areng toob uued reeglid ja võimalused ning kool peab pakkuma võimalusi edukaks ja pikaajaliseks karjääriks filmitööstuses. “Lisaks ülikoolide õppekavadele on siin võtmesõnaks pidev koostöö tööstuse ja haridusasutuste vahel, lisaks ka ümberõpe ja mikrokraadid, mis loovad süsteemse võimaluse spetsialiseerumiseks ja täiendõppeks.”
Eesmärk on suurendada teadlikkust mitte ainult filmivaldkonnast kui tööstusest ja tööandjast, vaid kõikidest nendest eripalgelistest ametitest ja oskustest, mida see eeldab. Projektis osalenud organisatsioonid nõustusid, et lisaks pidevale ülikoolide õppekavade ja meetodite kaasajastamisele peaks filmiharidus vaatama ka kutsehariduse poole, sest enamus võtteplatsil töötavaid inimesi on tegelikult oskustöölised.
“Analüüsisime assisteerivate ehk nn. allpool joont olevate filmikutsete ja kutsehariduse kattuvust. Näiteks töö kostüümiosakonnas eeldab oskusi, mida annab kogemus rõivatööstuses või -hoolduses ja näiteks rätsepa kutseõpe. Aga just nende oskustega inimestest on hetkel võtteplatsidel puudu”, ütles projekti uuringuekspert Birgit Rosenberg. FilmSkills raames loodi 18 eri taseme ameti või oskuse omandamiseks mõeldud kursuse kava. Sellest omakorda kasvasid välja uued filmivaldkonna mikrokraadid inimestele, kel on juba olemas teatud kogemus, oskused või haridus tööks võtteplatsil või kes soovivad oma oskuste profiili laiendada.
Konverents “Vaadates tulevikku: uus stsenaarium Balti riikide filmihariduses” toimub kolmapäeval, 15. novembril kell 14–17 Tallinnas, Nordic Hotel Forumis koostöös PÖFF’i Industry@Tallinn & Baltic Eventiga. Sündmus on suunatud praegustele ja tulevastele filmivaldkonna töötajatele ning kõigile, keda huvitab filmivaldkond ja -haridus. Üritus toimub inglise keeles, osaleda saab ka veebi vahendusel. Konverentsi ja projekti kaasrahastab Euroopa Liit. Lisainfo ja registreerimine www.balticfilmskills.com.

Õpetajate inspiratsioonipäev
2023-11-17 00:00 - 23:59

Uudishimu päev
2023-11-17 00:00 - 23:59
Uudishimu päev
Uudishimu päev on Vabariigi Presidendi algatus, mida esimest korda tähistati 2022. aasta 17. novembril. Päeva eesmärk on väärtustada uudishimu kui elukestva õppimise alust ning innustada tegevusi, mis inspireerivad igas vanuses inimesi silmaringi avardama ja uusi teadmisi ning oskusi omandama.
Vaata ka klippi, millega Vabariigi President 2022. aastal uudishimu päeva välja kuulutas.
Algatuses on kaasa lööma oodatud igaüks. Iga inimene saab sel päeval pöörata erilist tähelepanu oma teadmiste ja oskuste täiendamisele, õppida midagi täiesti uut või tavapärasest teistsugust. Oodatud on ka laiema osalejaskonnaga üritused, mis toetavad uudishimu ja õppimist või oma teadmiste ja oskuste teistega jagamist. Koostöös ülikoolidega on võimalik kutsuda endale külla teadlasi.
2022. aastal toimus üle Eesti rohkem kui 80 uudishimu päevale pühendatud üritust, peamiselt koolides, raamatukogudes ja muuseumites. Osa neist leidis kajastamist algatuse möödunudaastasel Facebooki sündmuslehel ja lõimedes teemaviitega #uudishimupäev.
2023. aastal toimub uudishimu päev taas 17. novembril.

Konverents „Juurte juures“
2023-11-17 00:00 - 23:59
Eesti võõrkeeleõpetajate liit (EVÕL) kutsub kõiki võõrkeeleõpetajaid ja võõrkeele õppest huvitunuid Tartusse konverentsile „Juurte juures“, mis toimub 17. novembril Haridus-ja Teadusministeeriumis (Munga 18, Tartu). Konverentsi teemad on õpetajapoliitika, õpetajate järelkasv ja õpetajahoid riigi tasandil, uus ainealane õppekava ministeeriumi vaatest ja uued ja vanad lähenemised.
Piirkondlik seminar teemal „Alustame algusest“ toimub 18. novembril Tartu Tamme Gümnaasiumis (Nooruse 9, Tartu). Piirkondlikul seminaril keskendume läbivalt õpetaja tegevust toetavatesse teemadesse nagu õpetajahoid ja kolleegid, võõrkeelte aineühendused ja ajalugu ja praktiliselt ainekavast ja projektidest. Sellel päeval räägivad praktikud!
Registreerimine 12. novembrini või kuni kohti jätkub kas ühele või mõlemale päevale.
Täpsem info on üleval meie koduleheküljel www.voorkeelteliit.eu või https://www.facebook.com/voorkeelteliit

Loodusteaduste olümpiaadi piirkonnavoor
2023-11-17 00:00 - 23:59
17.11 Loodusteaduste olümpiaadi piirkonnavoor 7.–8. klassile. Registreerimine toimub
piirkondades. Juhend ja märksõnad: https://teaduskool.ut.ee/et/olumpiaadisusteem/loodusteadused

Konverents ja kontserdid „Varajane ja hiline muusika“
2023-11-17 00:00 - 2023-11-18 23:59
Tallinnas toimub varajasele ja hilisele muusikale pühendatud teaduskonverents
17. ja 18. novembril toimuvad Eesti Nüüdismuusika Keskuses (Pühavaimu 9) ning Mustpeade majas konverents ja kontserdid „Varajane ja hiline muusika“. Sündmus teeb kummarduse 45 aasta eest 1978. aasta novembris aset leidnud esimesele varajase ja nüüdismuusika festivalile Tallinnas.
Sündmus toob kokku muusika- ja kunstiteadlased Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiast, Eesti Kunstiakadeemiast ja Arvo Pärdi Keskusest ning programmi panustavad ka hinnatud kollektiivid Ansambel U: ja Tallinna Barokkorkester ning külalisesinejad.
45 aasta eest 1978. aasta novembris toimunud esimesel varajase ja nüüdismuusika festivalil Tallinnas rõhutati Eestis esimest korda sidet varajase ja uue muusika vahel. Nüüd arutatakse ja mõtestatakse neid seoseid tänapäevasest kultuurikontekstist lähtuvalt.
““Uus“ ja „vana“ ei määratle muusika puhul täna sugugi ainult muusika loomisaega, pigem vihjavad need sõnad paljukihilisele esteetilisele programmile. Millal ja miks on hakatud rääkima „uuest muusikast“? Kas ajalooteadlik esituspraktika tõepoolest püüab restaureerida ajaloolist helikultuuri? Ja milline on sellise esituspraktika suhe interpretatsioonikunsti traditsioonidega?” küsib konverentsil avaettekandega esinev Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor Toomas Siitan.
„Lisaks heliloojate, interpreetide ja muusikateadlaste ettekannetele avame mineviku kultuuripärandi tõlgendamise arutelu laiemal humanitaariaväljal. Autentsuse ambivalentsusest konservaatori praktikas räägib EKA dekaan Hilkka Hiiop ning ajalooliste helikihtide materiaalsest kohalolust arhitektuuris ja ruumis, kirjanik ja kunstiteadlane Andrus Laansalu. Konserveerimine tundub tänasel Eesti kultuuriväljal olevat üks vähem konservatiivseid valdkondi,” selgitab teemavalikuid EKA doktorant ja Eesti Nüüdismuusika keskuse arendusjuht Maria Hansar.
Sündmuse peakorraldaja, Eesti Nüüdismuusika Keskuse eestvedaja Taavi Kerikmäe lisab: „Diskussiooniküsimused puudutavad autentsust, ajastutruud stilistikat ning erinevate ajastute esteetikat. Üks keskne teema on arutelu nö ajastutruu esituse tähtsusest või tähtsusetusest. Sarnane diskussioon on tänaseks jõudnud ka nüüdismuusika valdkonda.”
Kas nüüdismuusika on saanud vanaks? Ja kas varajane muusika peab saama tänapäevaseks? Kui hästi vananeb avangardmuusika? Kuidas on muutunud viisid, kuidas inimene helisid kuulab ja tõlgendab? Kas helilooja inspiratsioon talletub teosesse ja muusika hoonetesse kus ta kunagi kõlanud on? Kas ajalooteadlik esituspraktika tõepoolest püüab restaureerida ajaloolist helikultuuri? Mida arvab ajaloolisest autentsusest konservaator? Need on küsimused, mille üle kahe päeva jooksul arutatakse.
17. ja 18. novembri konverents ja kontserdid “Varajane ja Hiline muusika“ toimub muusikalinn Tallinn projekti raames. Sündmust korraldab Eesti Nüüdismuusika keskus koostöös Tallinna Filharmoonia ja Eesti Kultuurkapitaliga.
Lisainfo www.eccm.ee

“Varajane ja hiline muusika“ konverentsi ettekanded
17. novembril kell 11–18 (eesti keeles)
Toomas Siitan „Uus ja vana – kiuslikud kategooriad“
Jaan Ross „Kuidas muusika kuulamise viisid on aja jooksul muutunud“
Andrus Laansalu „Kas seinad kirjutavad muusikat?“
Hilkka Hiiop „Autentsuse ambivalentsus pärandihoius“
Kerri Kotta „Vana ja uus muusika “dissidentlike” muusikatena“
Maarja Tyler „Arvo Pärt ja tintinnabuli-otsingud: kohtumised, avastused ja sõprus varajase muusika väljal“
18. novembril kell 10–17 (inglise keeles)
Taavi-Mats Utt „What Could We Learn from Original Early Music Instruments?“
Andrew-Lawrence King „Music of an Earlier Time: Historical Science and the Art of Performance Liisa Hõbepappel How do Different Layers of Inspiration Become Part of the Piece?“
Taavi Kerikmäe „The Paradoxes of Historically Informed performance in Contemporary Music Halla Steinunn Stefánsdóttir Amidst an Urban Archive and Rustling Wind: Of Mediation in Digital and Nonsite Performance Environments“
“Varajane ja hiline muusika“ kontserdid
17. novembri õhtul kell 19.00 esitab legendaarne ajalooliste keelpillide virtuoos ja dirigent Sigiswald Kuijken Mustpeade maja valges saalis nõudliku soolokava Bachi teostest. Tegemist on harukordse võimalusega kohtuda silmast silma elava legendi ja erudiidiga ning naasta Johann Sebastian Bachi teoste interpretatsiooni ajastutruudele lätetele.
18. novembril kell 18 laotavad meie ette muusikalise aja erinevaid kihistusi Islandi varajase muusika ansambli “Nordic Affect” liige Halla Steinunn Stefánsdóttir, Tallinna Barokkorkester, Ansambel U: Anna-Liisa Eller ja Taavi Kerikmäe. Joonistatakse välja aja kihilisi struktuure ja luuakse lineaarse aja mõistet avardavaid uusi tähendusvälju nii varajase kui nüüdismuusika mõtestamiseks. Kõrvuti, vaheldumisi ja koos kõlavad varajane ja nüüdismuusika, akustiline ja elektrooniline muusika. Sarnane ja erinev.
Sigiswald Kuijken on olnud üks varajase muusika renessansi võtmefiguure Euroopas. Tema karjäär algas koos mõttekaaslastega varajast ja nüüdismuusikat esitanud ansambli Alarius ridades, mille tuumikust sai hilisem La Petite Bande. Koos Gustav Leonhardti ning vendade Bartholdi ja Wielandiga asutatud ansambel on üks Euroopa ajalooliselt informeeritud esituspraktika legendaarseimaid kooslusi, mille teedrajavad mänguvõtted on mõjutanud järeltulevaid põlvkondi ning pannud aluse ajaloolistel pillidel mängimise kaanonitele kogu maailmas. Tänaseks soliidses eas altkeelpillide avastaja, mängija ja dirigent on küll aktiivsest kontserdielust taandunud, kuid nõustus erandlikult Tallinnas esitama nõudliku soolokava Bachi teostest. Tegemist on harukordse võimalusega kohtuda silmast silma elava legendiga.
Halla Steinunn Stefánsdóttir on helilooja, interpreet ja kuraator, üks Islandi varajase ja nüüdismuusika skeene säravamaid esindajaid. 2005. aastast on ta ansambli Nordic Affect kunstiline juht. Kevadel kaitstud doktoritöös uuris ta interpreedi, kuraatori ja helilooja vaatepunktist kunstniku agentsust nüüdismuusika ja helikunsti loomeprotsessis – kuidas see protsess toimub kontserdisaalis, salvestusstuudios, virtuaalses ruumis või ökoloogilise helikunstina.

Noorte majandus- ja rahateemaline väitlus
2023-11-17 11:00 - 13:00
Noored väitlevad uudishimu päeval hinnatõusu ning finantsteenuste teemal
Eesti Pank, Finantsinspektsioon ja Eesti Väitlusselts ootavad 17. novembril ehk uudishimu päeval kõiki huvilisi, ent eelkõige põhikooli viimase astme ja gümnaasiumite klasse vaatama veebiotseülekannet noorte majandus- ja rahateemalisest väitlusest. Mida arvavad noored ise hinnatõusust ning kas nad tunnevad end finantsteenuseid kasutades küllalt turvaliselt – nendele küsimustele saamegi väitluse käigus vastused. Otseülekannet näeb YouTube’i vahendusel kell 11–13 ning mõlema väitlusosa juhatavad sisse vastava teema eksperdid.
Väitlusürituse eesmärk on suurendada majandusalaseid teadmisi ja rahatarkust Eesti noorte hulgas ning pakkuda majandus-, ettevõtlus- ja ühiskonnaõpetuse õpetajatele võimalust oma tundides pakutavat veelgi mitmekesistada.
Reedel, 17.11 kell 11–13 toimuvast gümnaasiuminoorte väitlusest ootame üle veebi osa võtma kõiki 8.–12. klasside kollektiive, kes soovivad jälgida eakaaslaste tempokat näidisväitlust, harida end just praegu aktuaalsetel majandusteemadel ning kinnistada saadud teadmisi töölehtede toel. Väitlust saab jälgida otseülekandena nii Eesti Panga YouTube’i kanalil kui ka Finantsinspektsiooni tarbijaveebis minuraha.ee. Vaatama on oodatud muidugi ka kõik teised huvilised.
Väitlusüritus toimub kahes osas: esmalt väitlevad gümnasistid teemal „Hinnatõus toob rohkem kasu kui kahju“, seejärel teemal „Kas inimesed on Eestis finantsteenuseid kasutades hästi kaitstud?“. Üks teemakäsitlus koos eksperdi sissejuhatuse ja väitlusega kestab kuni 60 minutit. Üles astuvad neli meeskonda: Tartu Miina Härma Gümnaasium, Pärnu Sütevaka Gümnaasium, Tallinna Prantsuse Lütseum ja Tallinna Inglise Kolledž.
Otseülekande salvestust on võimalik hiljem minuraha.ee ja Eesti Panga YouTube’i kanalilt järelvaadata. Soovi korral saavad õpilased pärast vaatamist täita nähtud väitluste põhjal teemasid kinnistavaid töölehti.
Kontakt:
Siiri Ries
Eesti Panga muuseumi kuraator
muuseum@eestipank.ee
https://www.eestipank.ee/muuseum/noored-vaitlevad-uudishimu-paeval-hinnatousu-ning-finantsteenuste-teemal

Piirkondlik seminar „Alustame algusest“
2023-11-18 00:00 - 23:59

"Marakratt ja kesköine raamatukogu"
2023-11-20 11:00 - 12:05, 2023-11-27 11:00 - 12:05
E, 09.10 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus
E, 16.10 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Sakala Keskus
E, 06.11 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus
E, 20.11 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Rakvere Teater
E, 27.11 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Teater Vanemuine väike maja
Üks marakratt jääb pooljuhuslikult ööseks raamatukokku. Poisil hakkab seal igav ja ta korraldab raamatutega korraliku segaduse. Selle tulemusena ilmuvad välja tegelased, kes on justkui tavalised inimesed oma vigade ja voorustega, ent ometi sarnanevad nad hämmastaval moel tuntud raamatutegelastega. Nagu selgub, pole mitte miski nii kui näib.
Autor: Lauri Räpp
Lavastaja: Kristo Toots
Lava- ja kostüümikunstnik: Maarja Meeru (Vanemuine)
Muusikaline kujundus: Ardo Ran Varres
Valguskujundus: Martin Meelandi
Laval: Kaia Skoblov, Anne-Mai Tevahi, Mathias Ausmeel, Ken Rüütel (Vanemuine)
Laulusõnade autorid: Anne-Mai Tevahi ja Lauri Räpp. Laulude esitaja: Mari Kalkun.
Soovituslik alates 6. eluaastast.
Pileteid saab osta Piletimaailmast või broneerida kristo@miksteater.ee

Nuku valmistamise töötuba Nukuteatrimuuseumis
2023-11-21 13:00 - 14:00
Nuku valmistamise töötuba Nukuteatrimuuseumis

oktoober kl 10:30
november kl 13:00

Ainulaadne võimalus osaleda Nukuteatrimuuseumi väikelastele mõeldud tegevustes, mis avavad nukuteatri võlumaailma. Pulganuku valmistamise töötoas tutvutakse mitmete erinevate nukuliikidega, mille järel valmivad teatraalsed pulganukud. Pärast nuku valmimist võib iga sündinud tegelane esimest korda teatrilavale astuda. Töötuba on sobilik alates 3. eluaastast kuni 7. eluaastani. Pisematel lastel on vajalik lapsevanema abi, kuna töötoas kasutatakse kääre, liimi ning vildikaid.

Kreemide valmistamise töötuba
2023-11-21 17:30 - 19:00
Õpivisiidid aedadesse sügis 2023
Õpivisiidid linnaaedadesse algavad taas augustikuus.
Õpivisiitide peamine eesmärk on kogemuste vahetamine loodus- ja aiahariduse valdkonnas ning aedade külastamine. Kohtume inimestega, kes jagavad meiega juba saadud kogemusi linnaaianduses. Kasulik on osalemine ka neile, kes alles planeerivad taotleda rahaliste vahendite eraldamist 2024. aastal aia rajamiseks või arendamiseks.
Kreemide valmistamise töötuba
21. november (T) Vaba Waldorfkooli Wahva hoov (Tuulemaa 12) algusega kell 17.30 (u 1,5h)
Töötoas õpime tegema kreemi, mille valmistamisel kasutame õppeaias kasvatatud ja kogutud aiasaadusi.
Registreerimine

Õiglase Ülemineku Foorum 2023
2023-11-22 00:00 - 23:59
TalTechi ja Tartu Ülikooli koostöös toimub Ida-Virumaal Õiglase Ülemineku Foorum
22. novembril korraldavad TalTech ja Tartu Ülikool Jõhvi kontserdimajas Õiglase Ülemineku Foorumi 2023, mis annab stardipaugu ülikoolide koostöös algavale kuueaastasele teadus- ja arendusprojektile.
Ida-Virumaa senist rahvastiku- ja ettevõtlusstruktuuri on valdavalt kujundanud suure keskkonnajäljega põlevkivi- ja töötlev tööstus. Ülikoolid soovivad piirkonnas toetada nii tehnoloogilist kui ka ühiskondlikku üleminekut senisest puhtamale, teadusmahukamale ja kõrgtehnoloogilisemale majandusmudelile. Ühisprojekti eesmärk on arendada Ida-Virumaal põlevkivienergeetika alternatiivina suure lisandväärtusega tooteid ja teenuseid ning luua uusi töökohti.
Euroopa Liidu õiglase ülemineku fondi ja Eesti riigi toetusel tehtav investeering sellesse koostööprojekti on üle 35,7 miljoni euro.
TalTechi Virumaa kolledži direktor ja ülikoolide Õiglase Ülemineku Fondi konsortsiumi juht Mare Roosileht märgib, et Eestis ei toimu just sageli Tallinnas ja Tartus tegutsevate ülikoolide vahelisi pikaajalisi ning mahukaid teaduslikke koostööprojekte, mille fookus on suunatud keskustest väljapoole. „Foorumil tutvustamegi Eesti kahe juhtiva ülikooli koostöö tegevussuundi, mille keskmes on teaduspõhiste lahenduste leidmine, et muuta õiglane üleminek Ida-Virumaal Eesti uueks edulooks,“ ütles Roosileht.
Foorumil võtavad sõna ja osalevad vestlusringides regionaalminister Madis Kallas, Rahandusministeeriumi õiglase ülemineku koordinaator Ivan Sergejev, TalTechi ettevõtlusprorektor Erik Puura, Tartu Ülikooli arendusprorektor Tõnu Esko, Õiglase Ülemineku Fondi konsortsiumi juht Mare Roosileht, Viru Keemia Grupi juhatuse esimees Ahti Asmann, Eesti Energia juhatuse esimees Andrus Durejko, Ragn-Sellsi juhatuse esimees Kai Realo, NPM Silmeti juhatuse esimees Raivo Vasnu, Tartu Ülikooli sotsiaalse kommunikatsiooni kaasprofessor Margit Keller, TalTechi vanemteadur Alar Kuusik, Tartu Ülikooli füüsikalise keemia professor Enn Lust ning TalTechi Virumaa kolledži professor Allan Niidu. Ürituse lõpetab Eesti Teaduste Akadeemia presidendi Tarmo Soomere ettekanne teemal „Õigus ja õiglus sünnivad teadmisest“.
Katri Raik, kes on Tartu Ülikooli esindaja Ida-Virumaal, rõhutas, et õiglase ülemineku fondi eesmärk on saavutada piirkonnas kestlikkus. „Koostööprojektis soovime leida praeguse arenguraja asemele uue, toetades Ida-Virumaal eelkõige ettevõtlust ja uute tänapäevaste töökohtade loomist. Teaduse ja igapäevaelu sidumine on kahe ülikooli jaoks suur katsumus, kuid olen kindel, et koos kohalike ettevõtjate ja uute investoritega tuleme toime,“ märkis Raik.
Haridus- ja Teadusministeeriumi asekantsleri Renno Veinthali sõnul tuleb õiglase ülemineku fondi teadusmeetmes kavandatud tulemuste saavutamiseks tugevdada konsortsiumi ülikoolide teadus- ja arendustegevuse mahtu ja kvaliteeti Ida-Virumaa kolledžites.
„Teadussuunad on kokku lepitud ülikoolide koostöös ja seejuures on arvestatud piirkonna ettevõtete vajadustega. Need peavad toetama ettevõtete pikaajalisi arengueesmärke ja piirkonnas soovitud struktuurseid muutusi. Kolledžites arendatavad teadussuunad loovad eeldused ajakohaste ja kõrgetasemeliste tasemeõppeprogrammide ja täienduskoolituskursuste pakkumiseks. Pidades silmas piirkonna probleeme, annab projekt ülikoolidele märkimisväärsed võimalused, kuid paneb nendele samas ülimalt suure vastutuse,“ tõdeb Veinthal.
Õiglase Ülemineku Foorumile on oodatud nii teadlased, ettevõtjad kui ka üliõpilased, keda kõnetavad õiglase ülemineku teemad. Üritus on tasuta ja osalemiseks saab registreeruda kuni 14. novembrini veebivormi kaudu.
Foorumit rahastavad Eesti riik ja Euroopa Liit toetusmeetmest „Ida-Viru ettevõtluse teadmusmahukuse suurendamise toetus: teadusvõimekuse pakkumise arendamine Ida-Virumaal TA-võrgustiku loomiseks“.

EKEÜ sügisseminar „Kutseharidus muutuste tuules“
2023-11-22 00:00 - 2023-11-23 23:59
EKEÜ sügisseminar „Kutseharidus muutuste tuules“
Eesti Kutseõppe Edendamise Ühing korraldab 22. ja 23. novembril Pärnus sügisseminari, kus koos erinevate osapooltega räägitakse sellest, milliseid muudatusi on vaja teha Eesti haridussüsteemis.
„Kutseharidus on osa Eesti haridussüsteemist. Alates augustist on räägitud kutsehariduse reformist. Selle üle, et kutseharidusest palju räägitakse, on meil ainult hea meel. EKEÜ seisukoht on sama – Eesti kutseharidus vajab reformi, kuid näemevajadust palju ambitsioonikamaks reformiks – haridusreformiks ja seda koos kõigi teiste osapooltega,“ rääkis EKEÜ juhatuse esimees Kuno Rooba. „Kui me jääme ainult kutsehariduse muutmise juurde, siis kukub see reform läbi.“
EKEÜ sügisseminar „Kutseharidus muutuste tuules“ toob kokku koolijuhid ja õpetajad eri haridusliikidest, haridusametnikud, tööandjate ja teiste partnerite esindajad.
„Kutsehariduse asjaosalised, lapsevanemad, üldhariduskoolide õpetajad, üldhariduskoolide pidajad, ettevõtjad ja kohalike omavalitsuste esindajad peavad teadma, et mida me muutma lähme ja mis on selle muutuse eesmärk,“ märkis Rooba.
„Kutsehariduse, selle korralduse, kutsekooli toimimise tõhusus on oluline, selles pole küsimust. Samas teadmatus, kas ja kui pikalt ning millisena riik koolide tulevikku näeb, tekitab ebakindlust. Kutsehariduse reformi, tegelikult iga haridusreformi põhjendus ja eesmärk ei saa olla eelarve kokkuhoid. Excelit ja kulupõhisust peab arvestama, kuid mitte seadma põhiprintsiibiks. Õppimisvõimalused ja -valikud peavad jääma ka maale, mitte koonduma ainult Harjumaale ja linnadesse.“
Rooba sõnul on selge vajadus keskhariduse sisu uuendamise vajaduse järele. „Koostöö muutmine sisuliseks ja vältimatuks kogu keskhariduse lõikes ja põhihariduse suunal on möödapääsmatu. Meie arvates vajab üldharidus tõsist reformi. See on sisulise koostöö eeldus. Kutsehariduse edendajatena näeme, et haridus peaks muutuma elulähedasemaks, loobuda tuleks torukooli mudelist, kogu keskharidust tuleks mõõta samadel alustel. Üldkeskhariduses ja kutsekeskhariduses tuleks õppetööd palju rohkem samade põhimõtete alusel läbi viia.“
Sügisseminari info on kättesaadav ühingu veebilehel ekey.ee.
„Arutame seminaril kutseharidusreformi rolli haridusreformi käivitamisel. Peame tegema väga paljude osapooltega üheskoos asju suuremaks ja paremaks,“ lisas Rooba. „Kokku on registreerunud 110 inimest, nii palju pole meie seminaridel osalejaid varem olnud. See näitab, et reformi teema osas ollakse väga ootusärevad.“

Arenguseire hariduskonverents “Kuidas tagada õpetajate järelkasv?”
2023-11-22 10:00 - 16:30
Arenguseire hariduskonverents “Kuidas tagada õpetajate järelkasv?” toimub 22. novembril
2040. aastal on Eestis kooliealisi lapsi ligikaudu kümme protsenti tänasest vähem, aga Tallinna ja Tartu linnapiirkondades on neid arvatavasti praegusest hoopis rohkem. Tavaliseks on saanud õppekeelest erinev kodune keel, hariduslikud erivajadused ja perede väga erinev sotsiaalmajanduslik taust. Õpetajatel on tulnud kohaneda sellega, et õpilased kasutavad kodutöödes tehisaru abi. Eesti koolides on kõrvuti töötamas viis õpetajate generatsiooni, igaüks oma väärtuste ja ootustega nii töökeskkonnale, tööhüvedele kui ka karjäärimudelile.
Konverentsil käsitleme, mida tähendavad käimasolevad trendid õpetajate vajadusele ja õpetajakutse valinutele. Tutvustame maakoolide, linnakoolide ning Tartu-Tallinna koolide tulevikustsenaariumeid ja arutame, kuidas hoida ära hariduslõhe, tulla toime õpilaste kasvava mitmekesisusega, päästa maakoolid ning tagada kvalifitseeritud õpetajate järelkasv.
Konverentsi peaesineja on OECD hariduse ja oskuste direktoraadi juht Andreas Schleicher, kes kõneleb koolide, õpetamise ja õppimise tulevikust ning samal teemal peavad kahekõne haridus- ja teadusminister Kristina Kallas ning endine haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo. Õpetajate järelkasvu trende ja stsenaariumeid Eestis tutvustab Arenguseire Keskuse ekspert Eneli Kindsiko.
Koolide tõhusust, seda mõjutavaid tegureid ja poliitikasoovitusi avavad EBS-i majandusprofessor Kaire Põder ja Tallinna Ülikooli avaliku poliitika dotsent Triin Lauri. Seda teemat jätkab vestlusring, kus osalevad Liina Kersna (Riigikogu liige, endine haridus- ja teadusminister (Reformierakond)), Kaarel Rundu (Tallinna Haridusameti juht), Äli Leijen (TÜ õpetajahariduse professor) ja Triin Noorkõiv (õpetaja, MTÜ Alustavat õpetajat toetav kool asutaja).
Eesti koolivõrgu värske ruumianalüüsi tulemusi tutvustab ettevõtte Starship Technologies andmeteadlane ja EBS-i vanemteadur André Veski. Päeva lõpetab vestlusring maakoolide tulevikust, kus sõna saavad Britt Vahter (Rõuge vallavanem), Tõnis Lukas (Riigikogu liige, endine haridus- ja teadusminister (Isamaa)), Mario Mäeots (ettevõtte CTF Tech õppematerjalide looja ja koolitaja) ja Egle Rumberg (Uulu kooli direktor).
Päeva juhib Arenguseire Keskuse juhataja Tea Danilov.

Rein Rannapi koolikontsert „Pörgu tants”
2023-11-23 12:00 - 13:30
Rein Rannapi koolikontsert „Pörgu tants”
Sel sügisel tähistab pianist ja helilooja Rein Rannap oma 70. sünnipäeva. Seoses juubeliga on toimumas mitmeid tema loomingule pühendatud kontserte. 23. novembril kell 12 ootame õpilasi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suurde saali Rein Rannapi kõige esimesele, spetsiaalselt koolinoortele loodud miniautorikontserdile.
Kavas on põneva koosseisuga teos „Urban Static“, mis on loodud trompetile, löökpillidele ja klaverile. Rannap ise kirjeldab lugu nii: „Suurlinna muljed – ühest küljest kõikjal kiire liikumine, teisalt aga on kõik sarnane ning korduv, nii et kokkuvõttes mõjub see nii, nagu seisaks pilt hoopis paigal…“. Mõistagi mängib Rein Rannap ka ise kontserdil, esitades põgusa läbilõike enda loodud klaverimuusikast, alates päris lapsena kirjutatud „Pörgu tantsust“ ja populaarsest lastepalast „Viimne auruvedur“, kuni viimaste aastate rokketüüdideni. Ja otseloomulikult räägib ta sinna juurde huvitavaid seiku oma teoste kohta.
Kaastegevad Indrek Vau (trompet), Heigo Rosin (löökpillid) ja Johan Randvere (klaver).
Kontsert toimub koostöös Eesti Interpreetide Liiduga. Broneeringud kontsert@eamt.ee.

Inauguratsiooniloeng „Kuidas suunata IT-valdkonda enam tüdrukuid?“
2023-11-23 16:15 - 17:30
Professor Piret Luik räägib inauguratsiooniloengul, kuidas äratada tüdrukutes IT-valdkonna vastu enam huvi
Neljapäeval, 23. novembril kl 16.15 peab Tartu Ülikooli informaatika didaktika professor Piret Luik ülikooli aulas inauguratsiooniloengu „Kuidas suunata IT valdkonda enam tüdrukuid?“. Loengus arutleb Luik selle üle, miks on IT praegu pigem meeste pärusmaa ja kuidas suurendada naiste osakaalu informaatika õppijate seas.
IT-valdkonnas töötavad inimesed peavad arendama teenuseid ja rakendusi kõikidele tarbijatele, olenemata nende soost. „Kui aga arendajad on enamasti mehed, siis paratamatult domineerivad ka nende ootused,“ selgitas professor Luik.
Informaatika eriala asub igal aastal õppima enam kui 200 noort, kuid nendest vaid veerand on naised. „Põhjuseid on erinevaid, ent kuigi oleme 21. sajandis, mõjutavad meid ikka iganenud stereotüübid,“ rääkis Luik. Samas ei näita teadusuurimused, et tüdrukutel oleksid informaatikas väiksemad teadmised ja võimed kui poistel. Professori sõnul saab kõik alguse kodust ja põhikoolist. „Gümnaasiumisse astudes valivad õppijad juba õppesuuna, mis määrab sageli ka nende edasiõppimise valdkonna,“ ütles Luik. Seepärast on oluline hinnata informaatika õppe olukorda juba põhikoolist alates, et selgitada välja, millal teevad tüdrukud valiku ja miks otsustavad kõrgkoolis harvem selle eriala kasuks.
Piret Luik on lõpetanud Tartu Ülikoolis 1990. aastal rakendusmatemaatika eriala ja 1999. aastal pedagoogika eriala. 2004. aastal kaitses ta pedagoogikas doktoriväitekirja, milles uuris, milliste õpitarkvara karakteristikutega saavad õppijad paremaid õpitulemusi.
Luik on töötanud haridusteaduste instituudis lektori ja kaasprofessorina. Aastatel 2007–2010 oli ta haridusteaduskonnas pedagoogika osakonna juhataja ning 2010–2012 sotsiaal- ja haridusteaduskonna prodekaan. 2017. aastal sai Luik arvutiteaduse instituudis informaatika didaktika kaasprofessoriks ja alates selle aasta 1. septembrist on ta informaatika didaktika professor. Tema juhendamisel on kaitstud neli doktoritööd. Oma uurimistöös keskendub ta informaatika õppimise motivatsioonile ja meetoditele ning püüab välja selgitada, millised vahendid toetavad informaatika õpetamist. Luik on oma teadusartiklite eest pälvinud neli auhinda haridusteaduslike tööde riiklikul konkursil (endine kasvatusteaduslike tööde riiklik konkurss).
Loengut saab vaadata UTTV-st https://www.uttv.ee/ . Rohkem infot inauguratsiooniloengute kohta on ülikooli veebilehel https://ut.ee/et/sisu/inauguratsiooniloengud .

Laste vaimse tervise konverents „Vaimse tervise tööriistakast – ennetada, märgata, sekkuda – isade vaatenurk“
2023-11-24 00:00 - 23:59
Laste vaimse tervise konverents „Vaimse tervise tööriistakast – ennetada, märgata, sekkuda – isade vaatenurk“
Aktiivsete naiste lionsklubi LC Valga Säde korraldab 24.11.2023 Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuses laste vaimse tervise konverentsi „Vaimse tervise tööriistakast – ennetada, märgata, sekkuda – isade vaatenurk“. Fookuses on isade roll lapse kasvamise loos ning mehelik vaatenurk laste vaimse tervise hoidmiseks.
Paljud suured konverentsid on meie kogukonna inimestele kauged ja kulukad ning selle üritusega püüame aidata olulisi teemasid tuua Kagu-Eesti inimestele lähemale. Konverentsile on oodatud kõik lapsevanemad, lastega töötavad spetsialistid, kaasamõtlejad ning eriti on oodatud meeskuulajad: isad, vanaisad jt, kes mängivad laste arenemise loos olulist rolli.
Eelmisel aastal oli meie laste vaimse tervise seminari kuulamas 150 inimest ning tagasiside oli väga positiivne. Tänaseks on eelmise aasta rahvaarv juba ammu ületatud, osavõtjaid üle 200.
Konverentsi eesmärk on läbi viia muhe, aga mõtlema panev laste vaimse tervise teemaline konverents, kus esinejad on kõik mehed. Konverentsi esinejad on oma ala eksperdid erinevatelt elualadelt: ajuteadlane Jaan Aru, noorte pärast südant valutav Sass Henno, vanemlusmentor Tanel Jäppinen, veebipolitseinik Janar Koemets, laste mürgeldamismootori tähtsust propageerivad Illimar Pilt ja Kristo Tuurmann. Üritust modereerib Mart Kase.
Üritus on kõigile tasuta.
Vajalik etteregistreerimine https://forms.gle/6YZ5HEBiwcCnA5aP6
Info lcvalgasade@gmail.com või 521 0344.

Kadripäev
2023-11-25 00:00 - 23:59

Õpilasfirmade jõululaat
2023-11-25 11:00 - 17:00
Ülemiste Keskus täitub laupäeval õpilasfirmadega
Sel laupäeval toimub Ülemiste Keskuses iga-aastane õpilasfirmade jõululaat, kuhu koguneb ligi sada õpilasfirmat Eesti eri paigust. Teiste seas müüvad noored ettevõtjad söödavaid joogitopse, süsinikkiust sõrmuseid ja kokkupandavaid kaameratega linnu pesakaste.
Ülemiste keskuse jõululaada korraldaja Gerli Veeleidi sõnul on õpilasfirmade MEKA laadale registreerunud ligi sada õpilasfirmat, millest enamus on pärit Harjumaalt, aga mitte ainult – pealinnas toimuvale laadale sõidavad õpilased kohale ka Hiiumaalt, Raplast, Pärnust, Lääne-Virumaalt, Läänemaalt ja Tartust.
„Väga meeldiv on näha, et paljude toodete puhul on kasutatud uuenduslikke ja keskkonnasõbralikke materjale ning toidu- ja joogipoolise valmistamisel on samuti silmas peetud tervislikku lähenemist,“ tõdes Veeleid. Tema sõnul on tänavusel jõululaadal peamiselt esindatud vaba aja, sisustus- ja tarbeesemed, kuid leidub ka mitmeid hariduslikke tooteid eelkooliealistele ja koolilastele ning hooajalist jõulukaupa.
Näiteks saab õpilasfirmade laadalt omale soetada õpilasfirma Stay Safe poolt valmistatud enesekaitse võtmehoidjaid, õpilasfirma Zip nelja kandmisvõimalusega dressipluuse või SafetyBandsi nimelise õpilasfirma loodud joogi puhtust kontrollivaid käepaelu. Samuti pakutakse laadal näiteks kinnisvara hoolduse teenust, poltidest ja mutritest meisterdatud kujukesi, looduslikest materjalidest valmistatud taime terraariume ning palju muud põnevat.
„Noored on väga loovad ja agarad ning igal aastal tullakse välja põnevate ideede ja leidlike lahendustega, nii ka sel aastal. Õpilasfirmade jõululaadad on suurepärane koht, kust leida peagi saabuvaks jõuluajaks põnevaid ja erilisi kingitusi ning toetada seeläbi ka tublide noorte kooliõpilaste algatusi,“ sõnas õpilasfirmade esindusorganisatsiooni Junior Achievement tegevjuht Kersti Loor.
Kokku toimub sel aastal veel kümme õpilasfirmade laata üle terve Eesti. Tänavuse aasta esimene õpilasfirmade jõululaat ootab külastajaid sel laupäeval, 25. novembril kella 11–17 Ülemiste Keskuses. Teiste detsembrikuu jooksul aset leidvate jõululaatade kohta leiab rohkem infot JA Eesti kodulehelt.
Lisainfo Gerli Veeleid, 568 66218, gerli@heak.ee

Teatri- ja draamaõpetajate päev
2023-11-27 00:00 - 23:59
Esmaspäeval tähistatakse esmakordselt Eestis TEATRI- ja DRAAMAHARIDUSE PÄEVA!
27. novembril tähistatakse maailmas teatri- ja draamaõpetajate päeva, mis on ellu kutsutud 2008. aastal IDEA (Rahvusvahelise Draama/Teatri ja Hariduse Liidu) poolt. Eestis tähistatakse päeva seda päeva esmakordselt Eesti Teatri ja Draamahariduse Seltsi (ETDS) eestvõttel, kes kuulub 2022. aastast maailmaorganisatsiooni ridadesse.
Sellel päeval helistatakse maailmas teatri- ja draamahariduse auks kelli, peetakse kõnesid ja õnnitletakse teatri- ja draamaõpetajaid, kes teevad ülimalt loovat ja tänuväärset tööd noorte ja vanadega kooliteatrilavadel, klassiruumis, huviringides, kõikvõimalikes projektides, kultuuri-, kogukonna- ja noortekeskustes. Tänavune teatri- ja draamahariduse päev on pühendatud rahuharidusele ja laste õigustele kasvada üles turvalises maailmas.
Laupäeval lõppes Jõgeval luuleteatrifestival Tähetund, mis toimus juba 31 aastat järjest ja on innustanud nii noori kui õpetajaid oma loominguga ja lavastustega välja tulema.
International Drama/Theatre and Education Association ehk IDEA on 1992. aastal Portugalis asutatud maailmaorganisatsioon, mis ühendab kõiki teatri- ja draamaõpetajaid, -praktikuid ja draamahariduse uurijaid. IDEA on koos kunsti-, muusika- ja tantsuhariduse maailmaorganisatsioonidega (vastavalt InSEA, ISME ja WDA) asutanud UNESCO raames kunstihariduse liidu (WAAE – World Alliance of Arts Education ) loojatest ja aktiivne kunstihariduse eestseisja.
IDEA seisab selle eest, et kõigil – suurtel ja väikestel, vanadel ja noortel – oleks võimalik osa saada solidaarsust, koostööd ja heaolu loovast teatri- ja draamaharidusest, kas siis lasteaias, koolis, huvikoolis, noorte- või kogukonnakeskustes või hoopis eakatekodus. IDEA kujundab poliitikaid, et teatri- ja draamaharidus püsiks koolide õppekavas, et õpetajatele ja spetsialistidele oleks teatri- ja draamapedagoogiline haridus kättesaadav, et draamaõpetus oleks õppeainete hulgas võrdselt teiste kunstidega esindatud ja IDEA toetab draamapõhiseid haridusprogramme sotsiaalse võrdõiguslikkuse, rahu, maailma hoiu ja koostöö hüvanguks.
Eesti Teatri- ja Draamahariduse Selts (ETDS) loodi 2016. aastal. Selts kuulub alates 2022. aastast IDEAsse ja hetkel kuulub seltsi 38 liiget. Seltsi juhivad Katrin Nielsen (Tallinna Reaalkooli draamaõpetaja), Liia Kanemägi (vabakutseline näitleja ja draamapedagoog), Kadri Kosk (Tartu Raatuse kooli kunsti- ja draamaõpetaja) ja Ivo Mikson (Sinimäe põhikool).
ETDS saab täna olla uhke selle üle, et meil on palju ise väljaõppinud ja entusiastlikke teatri- ja draamaõpetajaid, kes tegutsevad edukalt kooliteatris, huvihariduses, annavad isegi mõnedes koolides draamaõpetust, leiutavad uusi metoodikaid ja innustavad õppijaid! Meil on noori innustavad kooliteatri festivalid ja usin täiskasvanute teatriharrastus. Selts kutsubki kõiki teatri- ja draamahariduse edendajaid – õpetajaid koolides, huvikoolides ja lasteaias, noortejuhte, rakendusteatri praktikuid, aga ka professionaalseid teatritegijaid, kes igas vanuses ja eripäraga inimestega tegelevad ja neid teatrialaselt harivad, end nö näo ja teoga üles astuma. Selleks korraldab Eesti Teatri – ja Draamahariduse Selts fotoaktsiooni, sümboolse kapist välja tuleku. https://www.facebook.com/photo?fbid=868658355046592&set=a.593280222584408
ETDS koduleht https://draamaharidus.weebly.com/
FB https://m.facebook.com/teatridraamaharidus/

Veebiseminar "Tundlikud teemad ja valeinfo klassiruumis"
2023-11-27 15:00 - 16:30
Veebiseminar “Tundlikud teemad ja valeinfo klassiruumis”
Toimumise aeg: 27. november kell 15.00–16.30
Koht: Zoom, lingi saamiseks peab registreerima https://forms.gle/1WwsxPuzdaKteZoc6
Kutsume haridustöötajaid 27. novembril kell 15.00–16.30 toimuvale veebiseminarile, kus arutletakse ekspertide juhtimisel, mida peaks õpetaja klassiruumis kriisidest tuleneva valeinfo, šokeerivate visuaalide ja tundlike teemade käsitlemisel silmas pidama. Seminar on tasuta.
Registreerimine https://forms.gle/1WwsxPuzdaKteZoc6
Kohtumise peateemad:

Sotsiaalmeedias leviva valeinfo mõju lastele ja õpetajate võimalused noorte toetamiseks.
Praktilised soovitused väga tundlike teemade käsitlemiseks klassiruumis.
Eetilised ja õiguslikud piirangud väga tundlike teemade ajakirjanduses kajastamisel ning kommenteerimisel.
Kuidas tuvastada sotsiaalmeedias hoiatavaid märke sellest, et noor on hädas ja/või kaalub enesetappu? Kuidas sekkuda?

Veebiseminari ajakava
15.00-15.45 – Tartu Ülikooli meediauuringute kaasprofessor Maria Murumaa-Mengeli ingliskeelne ettekanne stressiga toimetulekust ja õpetajate rollist noorte toetamisel (meedia- ja infoteaduste perspektiivist).
15.45-16.15 – Arutelu ja küsimustele vastamine ekspertide juhtimisel, kelleks on politsei sotsiaalmeedia kõneisik Maarja Punak, Peaasi.ee vaimse tervise ekspert ja kogemusnõustaja Heli Luik ning Tartu Ülikooli meediauuringute kaasprofessor Maria Murumaa-Mengel.
16.15-16.30 – Tekkinud küsimustele vastamine, vaba arutelu.
Veebiseminari korraldab Balti Infohäirete Sekkekeskus, pakkudes olulist platvormi haridustöötajatele oluliste oskuste arendamiseks ja värskete teadmiste saamiseks, et toetada noori keerulistel aegadel.
Rohkem infot https://fb.me/e/3S7CCBblr

Konverents „Viirustega tulevikku“
2023-11-28 00:00 - 23:59
Teadusnõukoda kutsub arutlema, kuidas tulevikus viirustega toime tulla
Viimastel nädalatel on taas hüppeliselt kasvanud viirushaigustesse, sh koroonasse nakatumise juhtumite arv. 28. novembril annavad teadusnõukoja liikmed ja Tartu Ülikooli teadlased konverentsil „Viirustega tulevikku“ ülevaate, kuidas ühiskond on koroonapandeemiaga hakkama saanud ja milline on pandeemiate tulevik.
Konverentsi avab peaminister Kaja Kallas. Seejärel saavad sõna teadusnõukoja praegused ja endised liikmed, kes räägivad muu hulgas meditsiini, statistika ja käitumispsühholoogia teemadel. Avaettekanded teevad nõukoja praegune juht, Tartu Ülikooli rakubioloogia professor Toivo Maimets, ja endine juht, Tartu Ülikooli meditsiinilise mikrobioloogia professor Irja Lutsar. Lisaks tutvustatakse konverentsil uuemaid teadustöid ja põhjalikke analüüse, kus käsitletakse koroonapandeemiat andmepõhiselt, arutletakse võimalike tulevikuviiruste ja vaktsineerimise üle.
Konverents lõpeb vestlusringiga „Pandeemiad tulevikuühiskonnas“, mida juhib Tartu Ülikooli kommunikatsiooniuuringute professor Triin Vihalemm. Vestluses osalevad Irja Lutsar, Toivo Maimets, Tartu Ülikooli peremeditsiini professor Ruth Kalda, Tartu Ülikooli afektiivse psühholoogia kaasprofessor Andero Uusberg, terviseminister Riina Sikkut ja Terviseameti peadirektori asetäitja Mari-Anne Härma. Koos konverentsil osalejatega otsitakse vastuseid küsimustele, milliseid ootamatuid ressursse ja otsuseid võivad nõuda tulevikupandeemiad ning missugused arengusuundumused mõjutavad tulevikus Eesti ühiskonna hakkamasaamist pandeemiatega.
Valitsust nõustav teadusnõukoda kutsuti kokku pandeemia alguses 2020. aastal. Koda lõpetab tegevuse sellel aastal.
Konverentsi täpse päevakava ja esinejate nimekirja leiab Tartu Ülikooli veebilehelt. Üritus toimub Radisson Collection Hoteli konverentsikeskuses Tallinnas. Kohapeal osalemiseks palume registreeruda hiljemalt 24. novembriks.
Konverentsi otseülekannet saab vaadata veebilehelt Postimees.ee ja UTTV-st. Ajakirjanikel, kes ei saa kohapeal osaleda, on võimalik esitada küsimusi veebikeskkonnas Teams kogu ürituse jooksul. Küsimustele vastatakse võimaluse korral iga ettekande lõpus ja hiljem vestlusringis. Teamsi lingi saamiseks tuleb võtta ühendust projektijuhi Katrin Idlaga (kontaktandmed allpool).
Konverentsi korraldab Tartu Ülikool koostöös Sotsiaalministeeriumiga ja seda rahastatakse liidu COVID-19 pandeemiale reageerimise raames.

Füüsika lahtine võistlus 8.–12. klassile
2023-12-02 00:00 - 23:59
2.12 Füüsika lahtine võistlus 8.–12. klassile. Registreerimine avatud 10.–25 novembrini.
Loe lähemalt https://teaduskool.ut.ee/et/fuusika-lahtine

ERSO kammeransamblite kontserdid
2023-12-03 00:00 - 2023-12-17 23:59
Jõulukuul esinevad ERSO kammeransamblid mitmel pool Eestis
Detsembris annavad Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri liikmed väikestes koosseisudes kontserte üle Eesti. 3.–17. detsembrini on võimalik kuulata ERSO muusikuid Palamusel, Tabiveres, Jõgeval ning Haapsalus.
ERSO muusikute esimene etteaste toimub 3. detsembril kell 16 Palamuse rahvamajas. Lavale astub ERSO vaskpillikvintett, mille koosseisus on Indrek Vau (trompet), Villem Süvari (trompet), Mattias Vihmann (metsasarv), Andres Kontus (tromboon) ja Madis Vilgats (tuuba). Nende esituses kõlavad jõulumeeleolu peegeldavad teosed Kreegi, Bachi, Griegi, Ehala ja teiste heliloojate loomingust.
Samal päeval kell 17 esineb Liina Žigurs (vioola) koos pianist Kadri-Ann Sumeraga Tabivere rahvamajas. Üheskoos kantakse ette Rebecca Clarke’i ja Mihhail Glinka vioolasonaadid. Kontserdi pealkiri „Poeet, haara lauto“ on pärit Clarke’i sonaadi epigraafist, Alfred de Musset’ luuleridadest: „Poeet, haara lauto: nooruse vein käärib jumala soontes sel ööl.“ Sama kava esitatakse ka 10. detsembril kell 16 Jõgeva kultuurikeskuses.
Jõgeval saab ERSO muusikuid kuulata ka 17. detsembril. Kell 16 esineb Jõgeva kultuurikeskuses Ensemble Auftakt koosseisus Soo-Young Lee (klarnet), Miina Laanesaar (viiul) ning Maila Laidna (klaver). Nende esituses kuuleb muuhulgas armastatud eesti helilooja Pärt Uusbergi loomingut. Ensemble Auftakt on koos musitseerinud aastast 2016 ning trio on pälvinud esikoha ja grand prix 2019. aastal Budapestis toimunud rahvusvahelisel kammermuusika konkursil. Jõgeva ja Palamuse kontsertide piletitulu läheb Palamuse pritsumeeste toetuseks.
14. detsembril kell 19 kuuleb Haapsalu kultuurikeskuses ERSO vioolamängijaid. Liina Žigurs, Karin Sarv, Liisi Rusnak, Mairit Mitt-Bronikowska ja Sandra Klimaité esitavad jõulukontserdil „VioolaKunst“ Tõnu Kõrvitsa, Astor Piazzolla ning teiste heliloojate originaalteoseid või seadeid vioolaansamblile. Kontserdil musitseerivad neli muusikut ning üks vioolamängijatest maalib kontserdil kõlavast muusikast inspireeritud abstraktse maali.
Viimati esinesid ERSO muusikud Jõgeval 2018. aastal, kui EV100 pidustuste raames anti ühel päeval üle 100 kontserdi. ERSO juhatuse liikme Kristjan Halliku sõnul on väga oluline, et Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri liikmed esineksid ka Tallinnast väljaspool. „Estonia kontserdisaal asub Tallinna kesklinnas ning on seetõttu paljudele Lõuna-Eesti inimestele liiga kaugel. Ideaalis soovime tuua kogu sümfooniaorkestri erinevatesse paikadesse üle Eesti, aga alati ei ole see võimalik. ERSO suur koosseis võimaldab aga kokku panna erinevaid väiksemaid ansambleid, millega esitada head muusikat, mis on kirjutatud kammerkoosseisudele. Oleme juba aastaid seda tegevust sümfooniakontsertide kõrval arendanud ja liigume nüüd suuremas mahus ka Tallinnast kaugemale,“ kõneles Hallik.
ERSO on leidnud ka lahenduse, kuidas orkestri kontserdid jõuaksid igasse koju üle maailma. Koroonapiirangute alguses oli orkester sunnitud ellu viima kauaaegse unistuse oma virtuaalkeskkonnast. See toimib väga hästi kuni tänaseni ja pea kõiki ERSO kontserte on võimalik vaadata tasuta läbi ERSO TV keskkonna. Kontserte on võimalik nii otse kui ka järelvaadata aadressil erso.tv.
Kontsertide toimumisajad:
03.12.2023 kell 16
Palamuse rahvamaja
ERSO vaskpillikvintett (Indrek Vau, Villem Süvari, Mattias Vihmann, Andres Kontus, Madis Vilgats)
03.12.2023 kell 17
Tabivere rahvamaja
Liina Žigurs ja Kadri-Ann Sumera
10.12.2023 kell 16
Jõgeva kultuurikeskus
Liina Žigurs ja Kadri-Ann Sumera
14.12.2023 kell 19
Haapsalu kultuurikeskus
VioolaKunst (Liina Žigurs, Karin Sarv, Liisi Rusnak, Mairit Mitt-Bronikowska, Sandra Klimaité)
17.12.2023 kell 16
Jõgeva kultuurikeskus
Ensemble Auftakt (Soo-Young Lee, Miina Laanesaar, Maila Laidna)
Lisainfo www.erso.ee

Õpilasleiutajate auhindade üleandmine
2023-12-05 00:00 - 23:59

Linnuõhtu
2023-12-05 18:30 - 20:30
Auli aasta lõpeb kõlava kontserdiga
Eesti Ornitoloogiaühing kutsub kõiki huvilisi 5. detsembril Tallinnas Lennusadamas toimuvale suurele linnuõhtule, et tähistada auli aasta lõppu ja käo aasta algust.
Suurel linnuõhtul teeb aasta linnu meeskond kokkuvõtte auli aastal toimunust ja olulisematest hetkedest, samuti autasustab joonistusvõistluse parimate tööde autoreid ja näitab võidutöid.
Uus meeskond tutvustab 2024. aasta lindu kägu ja käo aasta ettevõtmisi. Eesti Ornitoloogiaühing heidab pilgu lõppeva aasta märkimisväärsematele saavutustele ning tänab vabatahtlikke. Suurele linnuõhtule paneb punkti ansambli Uurikad kontsert, kus kõlavad laulud ka aulist ja käost.
Suur linnuõhtu toimub 5. detsembril kell 18.30–20.30 Tallinnas Lennusadamas. Uksed avatakse kell 18.30, programm algab kell 19.00. Osavõtt tasuta.
Kohapeal on müügil 2024. aasta linnukalender, linnuraamatud ja ornitoloogiaühingu meened.
Asukoha ja transpordi kohta leiab täpsema info siit meremuuseum.ee/lennusadam/asukoht-parkimine.
Suurt linnuõhtut korraldab Eesti Ornitoloogiaühing, toetab Keskkonnainvesteeringute Keskus.

„Kessu ja Tripp”
2023-12-09 00:00 - 23:59
Jõulude eel jõuab Rakvere Teatris väiksemate vaatajateni Robert Vaidlo igihaljal lasteraamatul põhinev „Kessu ja Tripp”. Kessu suurim soov on, et tal oleks jälle isa, aga nagu ema ütleb, ei kasva isad puu otsas. Nõnda leiab ta tsirkuseraamatust endale sõbraks Tripi, kellega võetakse ette kummalisi seiklusi. Lisaks lavastusele ootab lapsi jõulumaa, mille nimeks tänavu Tripi Trikimaa. Rakvere Teater soovitab jõuluvana jaoks selgeks õppida mõne laheda triki, mida ühekaupa või ühiselt esitada. Etendused koos jõulumaa ja kingitusega 9.–19. detsembril kell 11 ja 15 Rakvere Teatris.

Üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi auhindamine
2023-12-12 00:00 - 23:59

Delta X võistluse finaal
2023-12-14 13:00 - 2023-12-15 17:00
Delta X võistluse finaal
14. detsembril toimub Delta keskuses järjekordne õpilastele ja tudengitele mõeldud Delta X võistluse finaal, kus selgitatakse välja parimad võistkonnad neljas võistlusvaldkonnas: robootika; ärimudelid; digilahendused ja kaasahaarav matemaatika. Pealtvaatajaid oodatakse võistlusele kaasa elama ja ideedele kaasa mõtlema!
Kõik huvilised saavad tulla Delta keskusesse üritusest osa saama. Pealtvaatajatel on terve päeva jooksul võimalik kaasa mõelda start-up-ideede ja sotsiaalse innovatsiooni ärimudelite teemal ning jälgida, kuidas robotid omavahel korvpalli mängivad. „Esmakordselt on Delta X võistlusel osalemas ka põhikooli-ja gümnaasiumiõpilased, kes tulevad Deltasse robotite jalgpalli võistlusele, mille eesmärk on anda õpilastele esmane kogemus roboti ehitamisest,“ sõnas võistluse peakorraldaja Mariana Kukk.
Üritusel on võimalik jälgida ka digilahenduste võistlust, kus toimub kursuse „Sissejuhatus andmeteadusesse“ postrisessioon. Üliõpilased esitlevad oma põnevate lõpuprojektide tulemusi, kus reaalelulistel andmetel on rakendatud andmeteaduse meetodeid, alates klassikalisest andmetöötlusest ja masinõppest kuni suurte keelemudeliteni.
Samuti on Delta X-i võistlusel võimalik kuulata uusi kaasahaaravaid lahendusi, kuidas matemaatikaõpetajad saaksid matemaatikat põnevamalt õpetada. Matemaatika didaktika nooremlektor Maarja Sõrmuse sõnul on matemaatikat õpilase jaoks hoomatavamaks ning kaasahaaravamaks muutes võimalik innustada õpilasi matemaatikaga tegelema.
Külastajatel on võimalik lisaks võistlustele tutvuda Delta keskusega, külastada neuroturunduslaborit, kus õpetatakse osalejatele, kuidas mõõta emotsioone ja inimeste tähelepanu. Lisaks saab tutvuda pehmerobootika seniavastamata maailmaga, läbida Tartu Ülikoolis välja töötatud robotontidega takistusrada ning origamisid voltida.
Delta X avamine toimub Delta keskuse fuajees kell 13. Rohkem infot ürituse kohta.
