Balti sõjaajaloo konverents
2023-10-26 00:00 - 2023-10-27 23:59 (Europe/Tallinn)
Balti sõjaajaloo konverents uurib väikeriikide sõjalise mõtte arengut sõdadevahelisel ajal
26. ja 27. oktoobril toimub Tartus rahvusvaheline Balti sõjaajaloo aastakonverents sõjanduslikust mõttest ja selle muutumisest peaasjalikult nendes Euroopa riikides, mis sündisid I maailmasõjale järgnenud vabadus- ja iseseisvussõdades.
Konverents peetakse Athena keskuses ja kannab pealkirja „Military Thought and its Transformation in the Newly Independent States of Europe in 1918–1940“. Konverentsil esinevad Läti, Leedu, Soome, Tšehhi, Poola, Taani, Hollandi, Saksamaa, Ameerika Ühendriikide ja Eesti sõjaajaloolased.
„Oma sõjakunst, sõjaline mõte ning sõjateaduses pädevad ohvitserid ja kindralid on iga riigi sõjaliste võimete väljaarendamise tähtsamaid eeldusi, kuid nagu igas valdkonnas, läheks jalgratta leiutamine kalliks maksma ka sõjanduse vallas,“ ütles Eesti sõjamuuseumi direktor Hellar Lill. „Suuremate Euroopa riikide sõjaline mõte, mis oli praktikas järele proovitud I maailmasõja pikkadel aastatel, mõjutas suurel määral ka uute riikide sõjaväelaste haridust ja väljaõpet, aga ka sõjalist planeerimist. Kuidas täpsemalt, sellest räägitakse juba konverentsil.“
Konverentsi teema on ajendatud Kaitseväe Akadeemia järgmisel aastal lõppevast kolmeaastasest uurimisprojektist „Eesti sõjaline mõte aastatel 1920–1940“, mida rahastab kaitseministeerium.
Kaitseministeerium ja Eesti sõjamuuseum annavad konverentsi raames üle Hendrik Sepa preemia möödunud aastal ilmunud parimale Eesti sõjaajaloo monograafia ja artikli autorile.
Konverentsi korraldavad Eesti sõjamuuseum, Balti kaitsekolledž ja Kaitseväe Akadeemia. Konverents on nii Balti Kaitsekolledži 13. Balti sõjaajaloo aastakonverents kui ka Eesti sõjamuuseumi – kindral Laidoneri muuseumi 14. rahvusvaheline sõjaajalookonverents. Konverentsi ettekannete baasil koostatud artiklid avaldatakse Eesti sõjaajaloo aastaraamatus, mida annab välja Eesti sõjamuuseum koostöös Tallinna ülikooli kirjastusega.
Konverentsi edastatakse videoülekandena. Konverentsil osalemise soovist kas Athena keskuses või video teel palume teada anda.
Kava konverentsi kodulehel https://baltmilhist.eu/

Oskuste ÖÖ
2023-10-26 18:00 - 21:00
Euroopa kutseoskuste nädala raames korraldab VOCO Tartu Rakenduslikus Kolledžis Oskuste ÖÖ. Oodatud on kõik, eriti täiskasvanud, lapsevanemad, põhikooli ja gümnaasiumite õpetajad. Üritus on kõigile tasuta.
Kutsume Teid kõiki 26. oktoobril, neljapäeva õhtul, kell 18 Kopli 1 Tartu B-korpuse õppehoonesse, kus on rohkelt melu ja muusikat, tegevusterohke erialade laat, kust leiab palju teadmiste-oskuste omandamise võimalusi.
Erakordne võimalus tutvuda Tartu Rakendusliku Kolledži õppimisvõimalustega. Saate registreerida end õppehoonete ekskursioonile ja tutvuda VOCO töökodadega, klassiruumidega, õpilaskoduga jpm. Näha oma silmaga, millised on õppimisvõimalused VOCOs sh ise proovida ja osaleda põnevates töötubades.
Kogu Eestis on nädala suursündmus Oskuste ÖÖ, kus üle Eesti samaaegselt korraldavad ka teised kutsekoolid erinevaid oskusõpet tutvustavaid tegevusi. Toimuvad töötoad, koolitused ja muud põnevad oskusi arendavad tegevused.
Lisainfo ja registreerimine voco.ee/oskuste-oo

Linnateatri piletikampaania
2023-10-30 00:00 - 2023-11-13 23:59
Kuni 13. novembrini on õpetajatel, õpilastel ja tudengitel võimalik valitud Tallinna Linnateatri etendustele soetada pilet vaid 14-euroga. Lavastuste valikus on klassikaliselt kaunis „Tiit Pagu“ (Tallinna etendused), verivärske „Metazoa“ ja perspektiivi avardav „Tõhususe sümfoonia“. 14-eurose sooduspileti soetamiseks palume ostmisel kasutada sooduskoode vastavalt TIITPAGU14, METAZOA14 ja SÜMFOONIA14.
Ka sel hooajal kehtib Linnateatris kokkulepe, et üliõpilased ja õpilased saavad tund aega enne kõikide etenduste algust vabade kohtade olemasolul pileti kassast soetada 12 euroga.
https://linnateater.ee/tallinna-linnateatri-eripakkumine-opilastele-ja-tudengitele/

Hedvig Hansoni soolokontsert
2023-11-01 18:00 - 19:00
Hingedepäeva eelõhtul, 1. novembril annab Teatri- ja Muusikamuuseumi Süda saalis soolokontserdi Hedvig Hanson.
Hedvig Hansoni soolokontsert hingedepäeva eelõhtul häälestab sisse hingedeaja, kui loodusevärvide kadudes saab õdusalt enesesse vaadata. Tasane muusika ja mõtiskelu toob sisemist soojust ja valgusest sel pimeneval ajal.
Naiseliku olemisega ja maheda häälega Hedvig esitab Eesti autorite ja iseenda laule ning vestleb publikuga elust ja olust.
Lauljatar saadab end Teatri- ja Muusikamuuseumi Peeter Süda saali Laul-Estonia klaveril.
Kontsert algab kell 18.

Hingedepäev
2023-11-02 00:00 - 23:59

NAKS festival Valgas
2023-11-02 00:00 - 2023-11-04 23:59
NAKS festival 2023 Valgas
NAKS teatrifestival toimub sel sügisel Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuses 2.–4. novembrini!
NAKS teatrifestival on suunatud noorele vaatajale ning eesmärk on olenemata etenduskunsti žanrist, trupi kooslusest või suurusest, koguda ühte kimpu kokku värsked ja noort vaatajat kõnetavad, meisterlikult teostatud lavastused nii Eestist kui ka välismaalt.
Festivali raames korraldame ka Lastekultuuri seminari, vestlusringe ja töötubasid, mis ühendavad oma ala asjatundjaid, pedagooge, lapsevanemaid ja eri vanuses noort publikut. Fookuses on äärealad, vähemusgrupid, eraldatus ja kiusamine.
Loe rohkem etenduste ja seminari kohta NAKS kodulehelt naksfestival.ee

Inauguratsiooniloeng
2023-11-02 16:15 - 17:00
Professor Kristiina Rull räägib inauguratsiooniloengul sünnitusabi tänapäevastest katsumustest
Neljapäeval, 2. novembril kell 16.15 peab Tartu Ülikooli sünnitusabi, günekoloogia ja geneetika professor Kristiina Rull ülikooli aulas inauguratsiooniloengu „Tänapäeva sünnitusabi võlud ja valud“.
Rasedus ja sünnitus on elu normaalne osa. Terve lapse sündi peetakse tänapäeval iseenesestmõistetavaks. Sünnitusabi kvaliteedinäitajate poolest on Eesti üks maailma turvalisemaid riike. Asjaolu, et raseduse ja sünnituse tõttu on ajaloos kaotatud paljude emade ja vastsündinud laste elu, kipub ununema.
Rasedus kui naise organismi koormustest toob esile selle nõrgad kohad ja annab märku, kui tervise hoidmiseks tuleb midagi ette võtta. Inauguratsiooniloengus räägib professor Kristiina Rull, milliste katsumustega sünnitusabis tänapäeval rinda pistetakse.
„Laste sünni edasilükkamine hilisemasse vanusesse tingib suurema vajaduse sünnieelseks diagnostikaks, viljatusraviks ja nõustamiseks. Samas tekitavad üha levinum naiste ülekaalulisus ja mugav elustiil raseduse ajal probleeme ning mõjutavad hilisemas elus nii ema kui ka lapse tervist,“ märkis professor. Ka ootus sünnitusabile ei piirdu Rulli sõnul tänapäeval enam ainult lapse ja ema hea sünnijärgse tervisega, vaid aina tähtsam on kogu pere hea kogemus.
Kristiina Rull lõpetas 1996. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravi eriala, seejärel 1998. aastal üldarsti internatuuri ning 2003. aastal sünnitusabi ja günekoloogia residentuuri. Samast aastast töötab ta Tartu Ülikooli Kliinikumi naistekliinikus naistearstina. 2009. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi.
Rull on üle 15 aasta töötanud Tartu Ülikoolis sünnitusabi ja günekoloogia õppetoolis vanemassistendi, dotsendi ja kaasprofessorina. Aastast 2004 on tema teaduslik tegevus tihedalt seotud ka inimese geneetika uurimisgrupiga. 2023. aasta veebruarist on Kristiina Rull sünnitusabi, günekoloogia ja geneetika professor ning septembrist Tartu Ülikooli Kliinikumi naistekliiniku juhataja.
Kristiina Rulli peamised uurimissuunad on olnud seotud rasedustüsistustega: raseduse korduv katkemine, loote kasvuhäired, rasedusaegne diabeet ja preeklampsia. Praegu on ta keskendunud esmajoones sünnieelsele diagnostikale ja lootemeditsiinile.
Rull on osalenud mitmes rahvusvahelises ja kodumaises uurimisprojektis ning avaldanud üle 120 teadusartikli. Tema juhendamisel on kaitstud 2 doktoritööd ja 8 magistritööd. Kristiina Rull on mitme erialaseltsi liige ja Eesti Naistearstide Seltsi asepresident.
Loengut saab vaadata UTTV-st. Rohkem infot inauguratsiooniloengute kohta on ülikooli veebilehel.

Jutuõhtu Piret Pääriga
2023-11-02 19:00 - 20:15
Hingedeaja jutuõhtu Piret Pääriga
Hingedepäeva, 2. novembri õhtul toimub Särevi Teatritoas hingedeaja jutuõhtu Piret Pääriga “Naised rahvajuttudes ja elus”

Hingedepäev on see eriline aeg aastaringis, mil mõtleme oma kallitele ja olulistele inimestele, keda meie hulgas enam ei ole. Süütame küünlad, käime surnuaial.  Jutustame mälestusi.
Piret Päär räägib sel õhtul naistest, kes tema jaoks on olulised mõõdupuud nii elus kui ka rahvajuttudes.
Särevi Teatrituba on teatriinimeste Anna ja Andres Särevi hubane korter Kadriorus, mis on 1930. aastate lõpust alates põnevate kohtumiste ja lugude jutustamise kohaks. Täna on Särevite kunagine kodu osaks Eesti teatri ajaloost.
Särevi Teatrituba asub Kadriorus, aadressil Tina 23 – 13.
Piletid, hinnaga 15/10 eurot, on saadaval SIIN!
Jutuvestja Piret Päär

Humanitaarainete õpilaskonverents HUNTS
2023-11-03 00:00 - 23:59
3. novembril toimub viies humanitaarainete õpilaskonverents HUNTS Eesti Rahva Muuseumis Tartus.
Õpilaskonverents HUNTS kutsub humanitaariahuvilisi noori oma uurimistöid tutvustama, vabamas õhkkonnas erinevatel humanitaaria-alastel teemadel arutlema ja mõtteid vahetama, seda nii omavahel kui koos erialateadlastega. Oodatud on nii ettekannetega esinejad kui kuulajad, konverents on mõeldud eesti- ja muukeelsetele 9.–12. klassi õpilastele.
Konverentsi korraldavad Eesti Kirjandusmuuseum, Eesti Rahva Muuseum, Hugo Treffneri Gümnaasium, toetab Eesti Kultuurkapital.
Täpsem info https://www.kirmus.ee/et/tegevus/hunts

Erialapäev „Erialase kõrgharidusega raamatukoguhoidja – kas võimalus, väljakutse või utoopia“
2023-11-03 00:00 - 23:59
Aleksander Sibula erialapäeval arutletakse raamatukoguhoidjate erialase ettevalmistuse tänase korralduse ja tulevikulahenduste üle
Reedel, 3. novembril 2023. a toimub Tallinna Keskraamatukogu kunagisele direktorile Aleksander Sibulale pühendatud erialapäev „Erialase kõrgharidusega raamatukoguhoidja – kas võimalus, väljakutse või utoopia“.
Erialapäeval arutletakse, milliseid pädevusi raamatukogude kasutajad täna raamatukoguhoidjatelt ootavad, milliste väljakutsetega seisavad vastamisi raamatukogude juhid raamatukoguhoidjate värbamisel ning kas ja mida saaks muuta raamatukogude ja ülikoolide vahelises koostöös raamatukogudele vajalike spetsialistide ettevalmistamisel. Olukord on raamatukogude jaoks keeruline, kuna Tallinna Ülikool on lõpetanud vastuvõtu infoteaduse erialale ning Tartu Ülikooli infokorralduse rakenduskõrgharidusõppes õppijate hulgas raamatukogunduse alal lisateadmiste omandajaid palju ei ole.
Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu esimees Tuuliki Tõiste tutvustab globaalset raamistikku raamatukogunduse ja infoteaduse alase kõrghariduse edendamiseks. Tartu Ülikooli infokorralduse õppekava programmijuht Lilian Ariva räägib uuringust, mille eesmärgiks oli välja selgitada, millistes valdkondades infokorralduse eriala lõpetanud tänaseks tööd leidnud on.
Joonas Hellerma juhitavas vestlusringis „Võtame tööle raamatukoguhoidja“ arutlevad raamatukogujuhid ja ülikoolide esindajad, millised on raamatukogude reaalsed võimalused täna tööturult vajalike pädevustega spetsialiste värvata ning kuivõrd arvestavad ülikoolid raamatukogude vajadustega.
Maarja Vaino modereerib vestlusringi „Mina töötan raamatukogus“, kus raamatukogu spetsialistid arutlevad, kuidas ülikoolis omandatu valmistas neid ette tööks raamatukogus ja milliseid pädevusi täna raamatukogude ees seisvad eesmärgid raamatukoguhoidjatelt eeldavad.
Erialapäeva otseülekannet saab jälgida 3. novembril alates kell 10.20 Tallinna Keskraamatukogu YouTube kanalil.

Noorte- ja lastefilmide festival Just Film
2023-11-03 00:00 - 2023-11-19 23:59
Filmiharidus: Igapäevase õppe oluline osa
Tänapäeva kiiresti muutuvas maailmas, kus visuaalmeedia mängib noorte elus üha suuremat rolli, on filmiharidus igapäevase õppe oluline osa. Noorte- ja lastefilmide festival Just Film (3.–19.11) on kutsutud ellu, et tutvustada muulhulgas eri kultuuriruumidest filme, mis käsitlevad universaalseid lapseks olemise ning suureks kasvamisega seotud teemasid.
Just Filmi kavas on tänavu nii mudilaste, laste- ja noortefilmide, dokumentaalide kui ka lapse õiguste programm. Lisaks on kaks eriprogrammi: #noorfilmitegijas jõuavad suurele ekraanile noorte enda tehtud filmid ja Just Film x Koolitants raames linastuvad noorte tantsijate osalusel valminud tantsufilmid.
Just Filmi programm pakub rekordarvu esilinastusi, mis tähendab, et festivali publik näeb filme ühena esimestest maailmas. Festivalile on tulemas ka väga palju filmitegijaid, kellega on võimalik kinos kohtuda ja kellele saab pärast linastusi küsimusi esitada.
Õpetajatele mõeldes oleme sel aastal esmakordselt loonud eriprogrammi Just Film Industry Days, milles jagatakse filmihariduse, koolituse ning noorte- ja lastefilmitööstusega seotud sisu.
Usume, et filmihariduse integreerimine õppekavadesse on hädavajalik, see õpetab kriitiliselt mõtlema ja muudab loomingulisemaks. Rõõm on tõdeda, et selles vallas peetakse Eestit Euroopas üheks silmapaistvamaks näiteks.
Filmiharidus annab õpilastele unikaalse võimaluse vaadelda ja analüüsida maailma eri vaatenurgast. Igapäevases õppes on filmiharidus üha tähtsam, kuna arendab

kultuurilist teadlikkust (filmiharidus viib õpilased kokku eri kultuuride, keelte ja vaatenurkadega, õpilased saavad laiema arusaama maailma mitmekesisusest ja kultuurilistest nüanssidest);
meediapädevust (filmiharidus õpetab eristama fakti ja fiktsiooni ning tuvastama varjatud eelarvamusi tänapäeva üleküllastunud meediamaailmas);
tehnoloogiaoskust (ajal, mil visuaalmeedia on sutluses üha olulisem, tutvustab filmiharidus õpilastele filmitegemise tööriistu ja tehnikaid, mis on tänapäeva tööturul hindamatud);
interdistsiplinaarset õpet (filmiharidus ületab ainete piire, ühendab kirjanduse, ajaloo, kunsti ja tehnoloogia elemendid, rikastades kogu hariduskogemust);
kriitilist mõtlemist (filmide analüüsimine arendab kriitilist mõtlemist, õpilased õpivad narratiivi lahti võtma, tegelasi analüüsima ja lavastaja valikuid uurima, edendades sügavamat arusaamist ja analüütilist mõtlemist);
kaastunnet ja sotsiaalset teadlikkust (filmid uurivad sageli keerukaid emotsioone ja sotsiaalseid küsimusi, võimaldades õpilastel luua sidemeid tegelastega ja arendada kaastunnet. See emotsionaalne side võib aidata mõista maailma ja inimesi selles).

Õpetajate eriprogrammis Just Film Industry Days räägimegi sellest, kuidas hoida õpilaste tähelepanu ja kriitikameelt meediaküllases maailmas, kuidas eksisteerida koos järjest suuremat rolli omava tehisintellektiga ning mil moel rakendada filme nutikalt ja kaasahaaravalt igapäevases õppetöös. Info https://justfilm.ee/

Tallinna 7. illustratsioonitriennaal „Pildi jõud“
2023-11-03 00:00 - 2023-12-03 23:59
Algab Tallinna 7. illustratsioonitriennaal „Pildi jõud“
Reedel, 3. novembril avaneb Eesti Arhitektuurimuuseumis Põhjamaade mõjukaim illustratsioonisündmus – Tallinna illustratsioonitriennaal „Pildi jõud“ (TIT). Tänavune on järjekorranumbrilt juba seitsmes. 2003. aastal sündinud Läänemere-ääresete riikide illustratsioonitriennaal on kasvanud 26 riigi osalusega ettevõtmiseks, kus osaleb 82 kunstnikku.
Triennaali avapäeval kuulutatakse välja tänavune grand prix ning diplomite saajad, kelle on välja valinud rahvusvaheline žürii. Auhindamisel osaleb TITi žürii esimees dr. Ali Boozari. Lisaks tunnustatakse kunstnikke mitmete eripreemiatega.
Triennaali kuraator Viive Noor: „Triennaal annab haruldase ja suurepärase võimaluse näha raamatukunstniku loomingut ehedal kujul. Vaid näitust vaadates mõistame, kui erinevalt võivad mõjuda pildid raamatus võrreldes originaalidega, mida kunstnik on ise teinud. Raamatus tuleb ju trükitehnoloogia alati vahele. Näitusel on palju isikupäraseid käekirju, eri vanuses tunnustatud tegijaid, lisaks erinevad stiilid pluss rahvuslik koloriit – need võiksid olla triennaali märksõnadeks. Olgu see klassikaline vanakooli illustratsioon või trende jälgiv nooruslik uljus, kõigel on oma koht. Triennaalil osaleb tipptegijaid paljudest Euroopa riikidest ning Kanadast ja USAst. Eksootikat lisavad seekord kunstnikud Argentinast, Mehhikost, Tšiilist, Colombiast ja Lõuna-Aafrika Vabariigist, kus on väga omanäoline ja ülihuvitav tugevatel rahvuslikel alustel põhinev illustratsioonikunst.“
Triennaaliga kaasneb traditsioon tutvustada publikule eelmise TITi peapreemia võitja loomingut. Eesti Lastekirjanduse Keskuse galeriis on avatud Mehhiko kunstniku Amanda Mijangose isikunäitus „Õpi vaatama, õpi ütlema“. Ladina-Ameerikas toetub illustratsioonikunst tugevalt rahvuslikele traditsioonidele ning peegeldab selle maa koloriiti ja hõngu. Nii toetubki Amanda Mijangose looming maiade pärandile, kuid jutustab sellest kaasaegses pildikeeles. Tema tööd on olnud mitmel aastal Bologna lasteraamatumessi illustratsiooninäitusel. Lisaks Tallinna illustratsioonitriennaali peapreemiale on Amanda Mijangost tunnustatud Sharjah’ laste lugemise festivali illustratsiooninäitusel 2. kohaga, Bratislava illustratsioonibiennaalil Kuldõunaga ning VIII Iberoamerica Illustra kataloogi võitjana.
Näitused jäävad avatuks 3. detsembrini 2023.
TITi näituse disainer on Mae Kivilo. Korraldajad on Eesti Lastekirjanduse Keskus, Eesti Kujundusgraafikute Liit ja Eesti Rahvusraamatukogu. Triennaali toimumist toetavad Tallinna linn, Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapital, Eesti Arhitektuurimuuseum ja Eesti Kirjastuste Liit.

Ajalookonverents "Eesti 1200 – oma või võõras"
2023-11-04 00:00 - 2023-11-05 23:59
Eesti Ajaloomuuseum ootab ajaloohuvilisi 4. ja 5. novembril ajalookonverentsile “Eesti 1200 – oma või võõras”
Konverentsil lahkavad teemat ja värskendavad meie teadmisi Eesti juhtivad asjatundjad Ragnar Saage, Mihkel Mäesalu, Anti Selart, Jüri Kivimäe, Ivar Leimus, Tuuli Kurisoo, Kersti Markus, Heiki Valk, Mauri Kiudsoo, Anton Pärn, Marika Mägi, Piia Sandra Sandrak ja Kristjan Oad.
Meie rahvusteadvuses on sügavalt juurdunud arusaam, et Eesti vägivaldse ristimise ja vallutamise käigus 13. sajandi alguskümnendeil muutus siinne elukorraldus pöördeliselt. Väga paljuski tuleb sellega nõustuda. Muinasühiskonna tuhale rajati kirikud ja linnad, sellest sündisid uued seisused ja vahekorrad.
Samas on ajaloolaste ja arheoloogide viimase aja uurimistulemused lubanud järeldada, et nii mõnigi pööre oli alanud juba enne Liivimaa ristisõdu ja et Ümeral või Madisepäeval põrkunud maailmapildid ehk polnudki nii kardinaalselt erinevad kui usume.
Kuulama ja kaasa mõtlema on oodatud kõiki, keda huvitab, mis võis kaheksasada aastat tagasi tegelikult toimuda, eriti aga neid, kes ajalooteadmist oma igapäevatöös kasutavad, tarbivad või levitavad.
Esimene päev lõpeb Krista Sarve ja Ivar Leimuse kuraatorituuriga konverentsiteemadega haakuval näitusel „Miks Eesti ei ole kuningriik?“
Konverents toimub Filmimuuseumi kinosaalis (Pirita tee 56, Tallinn).
Konverentsi kava leiab SIIT!
Konverentsil osalemine on tasuta.
Ajalookonverentsi „Eesti 1200 – oma või võõras“ toetavad Tartu Ülikooli Ajaloo ja arheoloogia instituut ja SA Osiliana

Kohtumised näitleja ja nukkudega
2023-11-05 10:30 - 11:30, 2023-11-06 10:30 - 11:30
Kohtumised näitleja ja nukkudega

oktoober kl 10:30 Eesti Noorsooteatri näitleja Karl Sakrits
oktoober kl 10:30 Eesti Noorsooteatri näitleja Tiina Tõnis
november kl 10:30 Eesti Noorsooteatri näitleja Katri Pekri
november kl 10:30 Eesti Noorsooteatri näitleja Tiina Tõnis
jaanuar kl 10:30 Eesti Noorsooteatri näitleja Taavi Tõnisson

Nukuteatrimuuseumis saab kohtuda Eesti Noorsooteatri näitlejate ja nende nukurollidega.Kohtumisel avanevad mitmed teatrielu saladused – näitleja tutvustab nii oma eesriidetagust kui ka lavapealset tööd ning näitab nukke, kellega ta lavastustes on mänginud. Kuulda saab iga nuku sünniloost, eripäradest, iseloomust ja lavateest. Osalema on oodatud nii alg- ja põhikooli kui ka gümnaasiumigrupid.

Informaatikaviktoriin KOBRAS I voor
2023-11-06 00:00 - 2023-11-17 23:59
Informaatikaviktoriin KOBRAS I voor
6.11–17.11 Informaatikaviktoriin KOBRAS I voor 5.–12. klassile veebis, ViLLE keskkonnas.
NB! Registreeruda saab vooru lõpuni aadressil https://kobras.eio.ee/

"Marakratt ja kesköine raamatukogu"
2023-11-06 11:00 - 12:05
E, 09.10 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus
E, 16.10 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Sakala Keskus
E, 06.11 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus
E, 20.11 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Rakvere Teater
E, 27.11 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Teater Vanemuine väike maja
Üks marakratt jääb pooljuhuslikult ööseks raamatukokku. Poisil hakkab seal igav ja ta korraldab raamatutega korraliku segaduse. Selle tulemusena ilmuvad välja tegelased, kes on justkui tavalised inimesed oma vigade ja voorustega, ent ometi sarnanevad nad hämmastaval moel tuntud raamatutegelastega. Nagu selgub, pole mitte miski nii kui näib.
Autor: Lauri Räpp
Lavastaja: Kristo Toots
Lava- ja kostüümikunstnik: Maarja Meeru (Vanemuine)
Muusikaline kujundus: Ardo Ran Varres
Valguskujundus: Martin Meelandi
Laval: Kaia Skoblov, Anne-Mai Tevahi, Mathias Ausmeel, Ken Rüütel (Vanemuine)
Laulusõnade autorid: Anne-Mai Tevahi ja Lauri Räpp. Laulude esitaja: Mari Kalkun.
Soovituslik alates 6. eluaastast.
Pileteid saab osta Piletimaailmast või broneerida kristo@miksteater.ee

5-tärni õenduse konverents 2023
2023-11-07 00:00 - 2023-11-08 23:59
5-tärni õenduse konverents 2023
7. ja 8. novembril toimub Swissotel Tallinnas traditsiooniline Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli ja Põhja-Eesti Regionaalhaigla poolt korraldatud 5-tärni õenduse konverents 2023. Konverentsi kavaga saab tutvuda SIIN.
Konverentsi avab terviseminister Riina Sikkut.
Claudia Leoni-Scheiber Austriast annab ülevaate standarditud õenduskeele arengutest Euroopas, Itaalia kogemust jagab Luca Bertocchi, Eesti arenguid Kristi Puusepp, Aleksei Gaidajenko, Kristi Rannus ja Irma Nool. Sellest, kuidas rakendada õenduskeelt elektroonilisse tervise infosüsteemi räägib NANDA-I eelmine president Carme Espinosa Andorrast. Eriõdede ja õendusdiagnooside teemal teeb ettekande Lyna Carpenito USAst. Õenduskvaliteedi juhtimisest räägivad Maureen Lal USA-st, Priit Tohver Regionaalhaiglast ja Marita Ritmala Soomest. Aino Kormilainen Soomest Helsingi Ülikooli Haiglast ja Reelika Kaljurand Regionaalhaiglast keskenduvad patsientide kukkumiste ennetamisele haiglas. Terje Peetso annab ülevaate väärtuspõhisest tervishoiust.
Mõlemad konverentsipäevad lõpevad temaatiliste paneeldiskussioonidega standarditud õenduskeele rakendamisest ja õenduskvaliteedi arendamisest.

Haridusteadlase professor Marcia C. Linni avalik loeng
2023-11-07 15:00 - 17:00
Tule kuula haridusteadlase professor Marcia C. Linni (USA) avalikku loengut
Loodusteadusliku hariduse valdkonna üks tuntumaid teadlasi professor Marcia C. Linn peab 7. novembril avaliku loengu kõigile, keda huvitavad loodusteaduste õppimine ja õpetamine, nüüdisaegsed tehnoloogilised lahendused, aga ka õiglus ühiskonnas.
Loeng kannab peakirja „Õpiprotsessi kujundamine eesmärgiga edendada lõimitud arusaama loodusteadusest ja sotsiaalsest õiglusest“. Esitlus ja sellele järgnev arutelu toimuvad inglise keeles.
Registreerida saab end üritusele 31. oktoobrini https://survey.ut.ee/index.php/242339?lang=et. Loeng toimub kl 15–17 haridusteaduste instituudis (Jakobi 5) ruumis 115/116. Pool tundi enne ja pärast üritust pakutakse kohvi ja suupisteid. Üritusele on oodatud õppejõud, õpetajad, doktorandid, üliõpilased ja kõik teised huvilised.
Marcia C. Linn on haridusteaduste professor California ülikoolis Berkeleys. Ta on omandanud doktorikraadi Lee Cronbachi juhendamisel Stanfordi Ülikoolis ja töötanud aasta Genfis Jean Piaget’ töörühmas. Ta on arvukate mõjukate haridusvaldkonna teadusartiklite ja raamatute autor ning veebipõhise uurimusliku õppekeskkonna WISE looja.
Loe lisa veebist https://haridus.ut.ee/et/sisu/maailma-uhe-juhtiva-haridusteadlase-professor-marcia-c-linni-avalik-loeng. Üritus Facebookis https://fb.me/e/1GWEZpfDw.

Vestlusõhtu Jaan Krossi värssromaani „Tiit Pagu“ teemal
2023-11-08 19:00 - 20:00
8. novembril kell 19 toimub Telliskivi restoranis Literaat vestlusõhtu, mille teemadering on saanud ainest Jaan Krossi värssromaanist „Tiit Pagu“ ning selle põhjal sündinud Tallinna Linnateatri ja EMTA lavakunstkooli koostöölavastusest. Arutlevad kirjandusteadlane Joosep Susi, teatriteadlane Luule Epner, filosoof Leo Luks ja „Tiit Pagu“ lavastaja Jaak Prints.
https://linnateater.ee/tiit-pagu-vestlusohtu-jaak-prints-joosep-susi-luule-epner-leo-luks/

Keemiapäev „Mooli päev“
2023-11-09 12:00 - 14:30
Keemiapäev kolledžis ehk kas mool on sama mis Kingpool?
Vastuse sellele ja paljudele teistele küsimustele saab 9. novembril TalTech Virumaa kolledžis toimuval keemiapäeval, mis tänavu kannab nime „Mooli päev“.
Keemiapäeval saavad õpilased meeskondadena osaleda viktoriinis, lahendada kaks keemiaga seotud praktilist ülesannet ning teha põnevaid arvutusi.
Ürituse ühe korraldaja, keemiainsener Moonika Ferscheli sõnul on keemiapäeva peamine eesmärk tekitada noortes huvi näidates, et keemia võib olla põnev ja vajalik.
„Tutvustame huvilistele kolledži keemiatehnoloogia õppekava ja keemiapäeval osalevaid ettevõtteid. Ühtlasi loodame luua uusi sidemeid edasiseks koostööks koolidega,” selgitas Ferschel.
Keemiapäeva läbiviimisse on aktiivselt kaasatud kõik keemiatehnoloogia esimese kursuse tudengid. Nõnda tekib üritusel osalevatel kooliõpilastel võimalus tudengitega otse suhelda ja end tudengite igapäevaeluga kurssi viia.
Üritus toimub meeskonnavõistlusena. Hetkel on registreeritud 7 meeskonda. Üritust toetavad Eesti Energia, Eastman Specialities, Kiviõli Keemiatööstus, VKG.
Eesti Energia on pannud välja kaks eriauhinda: parimale kolledži meeskonnale praktikakoht ilma konkursita ja parimale gümnaasiumi meeskonnale ekskursioon ettevõttesse. Alates käesolevast õppeaastast toetab Virumaa kolledži insenerihariduse populariseerimist Fermi Energia. Tegevusi toetatakse projekti nr RE.2.01.22-0583 “Ida-Virumaa Haridusklastri käivitamise II etapp” raames.

novembril kl 12.00–14.30 Virumaa kolledžis toimuva keemiapäeva kohta saab täiendavat infot ning tiime registreerida siin.

Jaan Aru loeng
2023-11-09 18:00 - 19:00
Neljapäeval, 9. novembril toimub näituse „Uneversum. Unede torn“ raames ajuteadlase ja psühholoogi Jaan Aru loeng, mis aitab avada unenägude ja loovuse seoseid ning avastada unenägudes leiduvat potentsiaali.
Loeng algab Teatri- ja Muusikamuuseumi Süda saalis kell 18 ning enne seda on võimalik külastada ka näitust.
Loengu raames arutleme mitmete põnevate küsimuste üle:

Kuidas tulevad uued loovad ideed?
Uni ja unenäod võivad olla loovuse allikaks, aga kuidas see käib?
Kuidas saavad unes tulla teadvusse uued ideed?
Mida me saame teha, et olla loovamad?
Loengu pikkus on umbes 1 tund ning piletid hinnaga 20 eurot, on saadaval SIIN!

Näitus „Uneversum. Unede torn“ otsib unenägude ja loovuse seoseid. Kas loovad inimesed näevad erilisemaid unenägusid või on unenäod ise loovuse allikaks? Viime teid unede torni, kus kuulete teatriinimeste unejutustusi, mis kummastavad, hirmutavad, panevad muigama ja tekitavad tunde, et maailm on tegelikult suurem kui see igapäevaselt näib.
„Uneversum“ on kolme muuseumi koostööprojekt, mille raames on külastajal unikaalne võimalus külastada mitut uneteemalist näitust. Esimene osa, mis avati Tervisemuuseumis 14. aprillil, räägib unest ja magamisest. Teatri-ja muusikamuuseumi „Unede tornile“ järgnes oktoobris avatud Tarbekunsti ja Disainimuuseumi näitus unele pühendatud ajast ja ruumist.

Mardipäev
2023-11-10 00:00 - 23:59

Ekskursioon Nukuteatrimuuseumis
2023-11-10 10:30 - 11:30
Ekskursioon Nukuteatrimuuseumis
1.oktoobril kl 13 ja 10 . novembril kl 10.30
Kord kuus on ainulaadne võimalus osaleda Nukuteatrimuuseumi ekskursioonidel, mis juhivad külastajad teatri ajaloo ja nukuteatrikunsti saladuste juurde.
Nukuteatrimuuseumis rännatakse ajas tagasi eesti nukuteatrikunsti algusse, kuulatakse Nukuteatri esimese kunstilise juhi Ferdinand Veike elu- ja loomelugu ning külastatakse Ajamasinat. Tutvutakse kunstiliste juhtide, peakunstnike, lavastuste kui ka väljapaistvate teatrinukkudega ning vaadatakse haruldasi eksponaate. Lisaks saab kõndida 7-meetrise nuku pea kohal, näha isuäratavat butafooriat ning kehastuda nukunäitlejaks – igal ekskursioonil saab proovida, kuidas panna liikuma lauanukk, varrasnukk, käpiknukk ning marionett.

CYBER BATTLE OF NORDIC-BALTICS 2023 FINAAL
2023-11-11 00:00 - 23:59
CYBER BATTLE OF NORDIC-BALTICS 2023 FINAAL & CYBERCATION KÜBERHARIDUSFOORUM
11.11 Tartu Ülikooli Spordihoones. Loe lähemalt https://ctftech.com/cbonb23/
Ürituse meelelahutusalal ootab kõiki huvilisi teaduskooli IT-õpikoda Noored Koodi, kus tutvustatakse Pythoni programmeerimiskeele võimalusi. Lisaks on võimalik testida oma teadmisi põnevaid nuputamisülesandeid lahendades.
Kõrvalüritusena toimub kohapeal küberharidusfoorum Cybercation, kuhu on veel võimalik 8. novembrini osalejaks registreeruda. Oodatud on kõik huvilised, eriti haridus- ja noorsootöötajad, infotehnoloogia õpetajad ning haridusasutuste esindajad.
Registreeru aadressil https://www.norden.ee/en/regcybercation2023

Huulekreemi valmistamise töötuba ja mesilasvahakanga valmistamise töötuba ning mardilaat
2023-11-11 11:00 - 12:30
Õpivisiidid aedadesse sügis 2023
Õpivisiidid linnaaedadesse algavad taas augustikuus.
Õpivisiitide peamine eesmärk on kogemuste vahetamine loodus- ja aiahariduse valdkonnas ning aedade külastamine. Kohtume inimestega, kes jagavad meiega juba saadud kogemusi linnaaianduses. Kasulik on osalemine ka neile, kes alles planeerivad taotleda rahaliste vahendite eraldamist 2024. aastal aia rajamiseks või arendamiseks.
Huulekreemi valmistamise töötuba ja mesilasvahakanga valmistamise töötuba ning mardilaat
11. november (L) Vaba Waldorfkooli Wahva hoov (Tuulemaa 12) algusega kell 11.00 (u 1,5h)
Töötoas õpime valmistama huulekreemi, mille valmistamisel kasutame õppeaiast saadud mesindussaadusi. Meid juhendab Keila Waldorfkooli Läte õpetaja ja UP Mesi mesinik Pille Keller. Seekord valmistame vahakangast triikimise meetodil. Juhendavad TVW õpetajad Ingrid Mets, Liivi Luhtaru-Paabo
Registreerimine

Õpituba “Kliimamuutuste õppeprogramm kooliõpilastele”
2023-11-11 13:00 - 16:00
Õpituba “Kliimamuutuste õppeprogramm kooliõpilastele” Tartu loodusmajas
21.10 ja 11.11 kell 13:00-16:00
Tartu loodusmaja kutsub õpetajaid, noorsootöötajaid ja ringijuhendajaid 21.oktoobril ja 11.novembril üritusele “Minu jälg linnas, aias ja looduses: õpitubade pärastlõunad”! Õpitubade pärastlõunal saab osaleda kolmes õpitoas, mis avavad põnevalt ja praktiliselt, kuidas kliimamuutustega kohaneda ja elurikkust enda ümber suurendada.
Pedagooge oodatakse eriti õpituppa “Kliimamuutuste õppeprogramm kooliõpilastele”, kus saab tutvuda loodusmajas loodud uue kliimamuutuste õppeprogrammi nüanssidega. Iga töötoas osaleja saab uusi mõtteid, metoodikaid ja ideid, kuidas käimasoleval kooliaastal kliimamuutusi õpilastega käsitleda. Õpituba viib läbi kogenud huvikooli õpetaja Mai-Liis Vähi.
Üritus on tasuta!
Lisainfo: https://www.tartuloodusmaja.ee/uritused/minu-jalg-linnas-aias-ja-looduses-opitubade-parastlounad-21-10-ja-11-11-23/

Isadepäev Jääaja Keskuses
2023-11-12 00:00 - 23:59
Isadepäev Jääaja Keskuses
12. novembril kell 13 toimub Jääaja Keskuse konverentsisaalis Äksi segakoori kontsert.
Elamuskeskus ootab teid sel päeval külastama ka teemaatilisi näitusi “Isad ja pojad”, mis räägib erinevate loomaliikide vanemlikust hoolest ja Peeter Lauritsa autorinäitus “Miski on kõigega seotud”. Avatud on ka mõnus kohvik mõnusate roogadega.
Jääaja Keskus on avatud T–P kella 10–17, Jääkaru kohvik T–P kella 11–16
Saadjärve 20, Äksi, Tartumaa

Noorsootöö nädal
2023-11-13 00:00 - 2023-11-19 23:59
Täna algav noorsootöö nädal keskendub keskkonnahoiule
Haridus- ja Noorteameti noorteinfoportaal Teeviit ootab noortega tegelevat kogukonda osalema üle-eestilisel noorsootöö nädalal, mis toimub 13.–19. novembrini. Juba 13. korda toimuva noorsootöö nädala “Minu tulevik on täna” fookuses on keskkonna heaks tegutsemine.
Haridus- ja Noorteameti juhi Jaak Raie sõnul on igaühe võimuses kujundada meie ühist elukeskkonda siin planeedil. “On tähtis teadvustada, et inimene on looduse osa ning samamoodi kui me kohtleme loodust, kohtleb see ka meid. Tõsi, viimane tuleb tõenäoliselt väikese ajalise viivitusega. Aga et loodus meid ka tulevikus hoiaks, peame juba täna kohtlema teda tulevikku vaatavalt ja austavalt,” lausus ta.
“Sel aastal keskendume keskkonnasõbralikule eluviisile, kliimamuutuste leevendamise võimalustele, jätkusuutlike lahenduste tutvustamisele ning kuidas saab igaüks panustada keskkonnahoidu. Noorsootöö nädala eesmärk on tõsta esile noortele suunatud võimalusi ja läbi nende noori võimestada. Eraldi tähelepanu pöörame ka noortega töötavatele spetsialistidele, kes toetavad noori nende iseseisvumisel,“ sõnas Haridus- ja Noorteameti noorteinfo valdkonna peaekspert Elizaveta Cheremisina.
Noorteinfoportaal Teeviit kutsub noori, noorte- ja haridusvaldkonna töötajaid ning -asutusi, partnereid, otsustajaid ja teisi osapooli korraldama keskkonnateemalisi tegevusi ja registreerima neid noorsootöö nädala veebis. Registreerimisel avaldatakse sündmus kalendris ja interaktiivsel Eesti kaardil, mis koondab nädala tegevused ühte kohta kokku. Registreerijate vahel loositakse ka auhindu.
Samuti toimub 16. novembril veebisündmus, kus inspireerivad noored räägivad kliimamuutuste ja keskkonna heaks tegutsemise teemadel, jagades põnevaid lugusid ja praktilisi nõuandeid. Teiste seas osaleb arutelus noor keskkonnaaktivist Kertu Birgit Anton, arutelu juhib Baltikumi suurima jätkusuutlikkuse festivali Impact Day peakorraldaja Merili Ginter.
Lisaks kutsume sündmuse veebilehel üles kiitma ja tunnustama silmapaistvaid noori ning noortega töötavaid spetsialiste, kes on panustanud noorsootöösse ja noortevaldkonda.
Kogu noorsootöö nädala programmi leiab Teeviida kodulehelt.
Teeviit jagab kvaliteetset ja usaldusväärset noorteinfot noorte iseseisvumiseks ja enesearenguks. Noorteinfo on suunatud 7-26aastastele ja pakub neile teavet ümbritsevast elust, toetab nende iseseisvust ja suurendab teadlikkust erinevatest eluvalikutest.

Konverents „Kestlik teadus – milline on teadmiste loomise keskkonnajälg“
2023-11-15 00:00 - 23:59
Tartus arutletakse teaduse keskkonnamõju ja selle vähendamisvõimaluste üle
15. novembril toimub Tartus konverents „Kestlik teadus – milline on teadmiste loomise keskkonnajälg“, kus arutletakse teadustöö keskkonnamõju ja selle vähendamise võimaluste üle.
Teadmiste loomisega kaasnev keskkonnamõju võib avalduda näiteks energiakuluna, mida on vaja laboriseadmete käitamiseks või arvutusvõimsuse kasutamiseks. Tartu Ülikooli rakubioloogia professori Toivo Maimetsa sõnul tuleb nii laboriteadustes kui ka meditsiinipraktikas arvestada energiakulu kõrval rohkete ühekordse plasti jäätmetega, mida on keeruline käidelda ja mille taaskasutusvõimalused on läbi uurimata.
Keskkonnajälg on ka sotsiaal- ja humanitaarteadustel ja mäluasutuste tööl. Tartu Ülikooli kestliku arengu keskuse juhi Margit Kelleri sõnul kutsutakse konverentsil muu hulgas mõtlema teadustöö protsessist laiemalt. „Teaduse keskkonnajälg tekib juba uurimisküsimuse püstitamise etapis. Oluline pole ju mitte ainult see, kuidas ja kui säästlikult me teadust teeme, vaid ka see, mida ja miks me uurime,“ selgitas Keller. Kas kestlikum teadustöö on võimalik? See küsimus ei köida üksnes teadlasi ja teadusasutusi, vaid üha enam ka teadusrahastajaid.
Konverentsi avaettekande teeb Londoni Ülikooli Kolledži kestliku teaduse juht Martin Farley, kes on keskkonnahoidlikuma ja kulutõhusama laboriteaduse võimalustest kirjutanud ka ajakirja Nature veergudel. Tartu Ülikooli anglistika professor Raili Marling vaatab aga eksperimentaalteadustest kaugemale, keskendudes teaduse sisulisele kestlikkusele ning kvalitatiivse humanitaar- ja sotsiaalteadusliku uurimistöö kontekstis olulisele metodoloogilisele jäljele. Veel tuleb juttu IT- ja jäätmesektori keskkonnamõjust ning elektroonikajäätmete väärindamise uutest tehnoloogiatest. Lähemalt kuuleb ka ringmajanduse põhimõtete juurutamise riiklikest meetmetest ning Tartu Ülikooli esimese keskkonnaülevaate tulemustest.
Konverents toimub Tartus aadressil Riia 23b/2–105. Üritusest otseülekannet ei tehta. Konverentsi korraldavad Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituut ning kestliku arengu keskus. Üritust rahastab bioteadustega tegelevate Kesk- ja Ida-Euroopa teadusasutuste võrgustik Alliance4Life Euroopa Liidu programmi „Horisont 2020“ toel.
Konverentsi päevakava leiab Tartu Ülikooli veebilehelt.
