Õpetajate Leht

Lõikuspüha
2023-10-08 00:00 - 23:59 (Europe/Tallinn)
Lõikuspüha.

Informaatika lahtine võistlus
2023-10-09 00:00 - 2023-10-15 23:59
09.–15.10 informaatika lahtine võistlus. Registreerida ja osaleda saab võistluse lõpuni aadressil https://eio.ee/ . Teave: ahto.truu@ut.ee

"Marakratt ja kesköine raamatukogu"
2023-10-09 11:00 - 12:05, 2023-10-16 11:00 - 12:05
E, 09.10 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus
E, 16.10 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Sakala Keskus
E, 06.11 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus
E, 20.11 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Rakvere Teater
E, 27.11 “Marakratt ja kesköine raamatukogu” kl 11.00 Teater Vanemuine väike maja
Üks marakratt jääb pooljuhuslikult ööseks raamatukokku. Poisil hakkab seal igav ja ta korraldab raamatutega korraliku segaduse. Selle tulemusena ilmuvad välja tegelased, kes on justkui tavalised inimesed oma vigade ja voorustega, ent ometi sarnanevad nad hämmastaval moel tuntud raamatutegelastega. Nagu selgub, pole mitte miski nii kui näib.
Autor: Lauri Räpp
Lavastaja: Kristo Toots
Lava- ja kostüümikunstnik: Maarja Meeru (Vanemuine)
Muusikaline kujundus: Ardo Ran Varres
Valguskujundus: Martin Meelandi
Laval: Kaia Skoblov, Anne-Mai Tevahi, Mathias Ausmeel, Ken Rüütel (Vanemuine)
Laulusõnade autorid: Anne-Mai Tevahi ja Lauri Räpp. Laulude esitaja: Mari Kalkun.
Soovituslik alates 6. eluaastast.
Pileteid saab osta Piletimaailmast või broneerida kristo@miksteater.ee

Inauguratsiooniloeng „Igaüks on isemoodi“
2023-10-10 16:15 - 17:45
Isiksusepsühholoogia professor René Mõttus räägib inauguratsiooniloengul keskmise inimese erilisusest
Teisipäeval, 10. oktoobril kell 16.15 peab Tartu Ülikooli isiksusepsühholoogia professor René Mõttus ülikooli aulas inauguratsiooniloengu „Igaüks on isemoodi“. Mõttus räägib muu hulgas inimeste psühholoogilistest erinevustest ja geenivaramu unikaalsetest isiksuseuuringutest.
Inimeste erinevuste põhjalik kirjeldamine ja neis mustrite otsimine annab võimaluse leida vastuseid suurtele küsimustele inimloomuse kohta. Kui palju mõjutavad inimeste iseäralikkust nende geenid? Mil määral on kirjutatud isiksusse heaolu? Kuidas erinevad üksteisest eri kultuuride ja piirkondade või hoopiski eri ameteid pidavad inimesed? Kas keskmine eestlane ongi introvert?
Inauguratsiooniloengus räägib Mõttus, mida teame inimeste psühholoogiliste erinevuste kohta. „Tavaliselt räägitakse, et keskmine inimene on hall ja igav, aga miski pole tõest kaugemal. Puhtstatistiliselt on just keskmine inimene kõige haruldasem nähtus,“ sõnas professor.
Loengus tuleb juttu ka maailmas ainulaadsetest Eesti geenivaramu isiksuseuuringutest, mis võimaldavad põhjalikult uurida inimloomust üldiselt ja püüda nihutada ennustatavuse piire. Näiteks vaadatakse, milliseid ameteid peavad üldjuhul kõige ekstravertsemad, avatumad ja meelekindlamad inimesed, kuidas paigutuvad Eesti kaardil isiksuseomadused ja mis ennustab kõige paremini eluga rahulolu.
Teisalt on siiski selge, et valdav osa praegustest teadustulemustest kirjeldab abstraktseid inimrühmi ning ei luba kuigi täpselt ennustada ega mõista luust ja lihast inimeste käitumist, seades psühholoogiale põhimõttelised piirid inimeste mõistmisel. Käitumise ennustamise täpsus paraneb tulevikus kindlasti, ent nõuab mudeleid, mille keerukus käib inimmõistusele tihti üle jõu või mida ei saa üldistada. „Psühholoogilistest teooriatest, mis oleksid ühtaegu arusaadavad, üldkehtivad ja võimaldaksid nii mõista kui ka ennustada meie käitumist, võime ilmselt suud puhtaks pühkida,“ tõdes Mõttus.
René Mõttus on Tartu Ülikooli isiksusepsühholoogia professor ja Edinburghi Ülikooli kaasprofessor. Tema teadustöö hõlmab isiksuse kirjeldamise ning selle põhjuste, arengu ja elukäiguliste tagajärgedega seotud teemasid. Vaatamata temaatilisele mitmekesisusele on Mõttuse töös kaks läbivat, küllap tema enda isiksust kirjeldavat motiivi: suurtest ja mitmetahulistest andmetest uute mustrite otsimine ning väljakujunenud praktika trotsimine.
Mõttus on avaldanud umbes 100 teadusartiklit, juhendanud 7 doktoritööd ja üle 40 magistritöö. Ta on ajakirja European Journal of Personality peatoimetaja, taskuhäälingu „Personality Psychology Podcast” kaasasutaja ja peab veebilehel Psychology Today blogi „People Unexplained“.

Õpivisiit Vaba Waldorfkooli Wahvasse hoovi
2023-10-10 17:30 - 19:00
Õpivisiidid aedadesse sügis 2023
Õpivisiidid linnaaedadesse algavad taas augustikuus.
Õpivisiitide peamine eesmärk on kogemuste vahetamine loodus- ja aiahariduse valdkonnas ning aedade külastamine. Kohtume inimestega, kes jagavad meiega juba saadud kogemusi linnaaianduses. Kasulik on osalemine ka neile, kes alles planeerivad taotleda rahaliste vahendite eraldamist 2024. aastal aia rajamiseks või arendamiseks.
Toidusalu, lehtede kasutus aias ja söödavate seente kasvatamine õppeaias
10. oktoober (T) Vaba Waldorfkooli Wahva hoov (Tuulemaa 12) algusega kell 17.30 (u 1,5h)
Arutame miks on seeneniidistik vajalik, kuidas omale seenepeenar ise rajada ja seeni hõlpsasti kasvatada. Töötoas valmistame aeda seenepakud ja õpime neile õiget kasvukohta looma. Räägime muldade ja konkreetsemalt seeneniidistike hoidmise vajadusest ja ka olulisusest õppeaeda rajatavas toidusalus (seeneniidistikud moodustavad 99,9999 % seente biomassist ja seovad igal aastal umbes 13 gigatonni süsinikku). Millist rolli mängivad seened looduses ja kuidas see toidusalu süsteemi toetab. Juttu tuleb toidusalu erinevatest rinnetest, mil viisil komponeerida erineva kõrguse ja juuresügavusega taimi, mis ka saaki annavad. Samuti vaatleme sügiseste lehtede kasutusvõimalusi aias – näiteks kompostimisel, järgmise aasta peenra ettevalmistusel, külmaõrnade taimede kaitsmiseks jne. Aias juhendab permakultuuri praktik Jaana Nõu. Külla tuleb Maali Roomet-Allese ja räägib Kalamaja Ürdiaia kogemusest seentepakkude kastutamisel.
Registreerimine

Bioloogiaviktoriin VALGE BIOLOOGIA
2023-10-11 00:00 - 23:59
E-VIKTORIINID JA AINEVÕISTLUSED
https://teaduskool.ut.ee/et/ainevoistlused-ja-viktoriinid
Ülesannete lahendamine toimub veebipõhiselt teaduskooli viktoriinide keskkonnas
https://viktoriinid.ee/ | Viktoriinidel osalemiseks ei ole vajalik eelnev registreerimine.
11.10 Bioloogiaviktoriin VALGE BIOLOOGIA 10.–12. klassile.
13.11–19.11 Uus inimeseõpetuse teemaline veebiviktoriin 5.–7., 8.–9. ja 10.–12. klassidele.

Kooliseanss
2023-10-11 12:00 - 14:00
Kooliseanss 11. oktoobril kell 12 ,,Päikeseaeg” kinos Sõprus
Liis Nimiku ürgne ja unenäoline dokumentaalfilmi režiidebüüt ,,Päikeseaeg”. Looduse lõputus ringkäigus on kõigil oma ülesanne – taimedel, seentel, putukatel ja loomadel … Nad leiavad alati oma tasakaalu, rütmi ja kooskõla. Seitsme aasta jooksul filmilindile üles võetud film viib meid Eesti kodudesse, kus elatakse eemal maailma kaosest, looduse poolt etteantud rütmis. Aga inimliku loovuse südames on alati peidus üks pisike vastuhakk, mis ei taha järgida seda, mis on meile ette kirjutatud. DokumentaalfIlm ,,Päikeseaeg” loob vaatajale ruumi, kus on hea mõelda ja tunda, mida annab inimesele kontakt loodusega ja mis võiks juhtuda, kui see kaob.

Töötuba "Praktiline tehisintellekt – kuidas kasutada?"
2023-10-12 15:30 - 16:30
12.10 kell 15.30-16.30 Praktiline tehisintellekt – kuidas kasutada? Tallinna Keskraamatukogu (Estonia pst 8)
Töötoas vaatame üheskoos tehisintellekti hetkeseisu ning uurime, kuidas tehisintellektil põhinevaid tööriistu praktiliselt kasutada. Näiteks võrdleme omavahel erinevaid juturoboteid ning uurime ka teiste huvitavate tehisintellektil põhinevate rakenduste võimalusi.
Töötuba on tasuta ja toimub Tallinna Keskraamatukogu eestikeelse kirjanduse osakonna arvutiklassis (sissepääs küljeuksest, uudistesaali juures).
Kohtade arv piiratud!
Info ja registreerumine: tel 683 0917, ls@tln.lib.ee või lugemissaalis kohapeal.

"Klassis"
2023-10-13 19:00 - 20:00
13. oktoobril kell 19 esietendub Rakvere Teatri väikses majas iiri autorite Iseult Goldeni ja David Horani draama “Klassis”. Ühes täiesti tavalises klassiruumis kohtuvad õpiraskustes poisi vanemad õpetajaga, et rääkida lapse mahajäämisest õppetöös. Hiljuti lahku läinud vanemate enda koolitrauma kergitab üles valusaid mälestusi ning vastumeelsust kooli suhtes. Kokkupõrge abivalmis, kuid reeglitest kammitsetud õpetajaga on vältimatu. Lavastaja Elina Pähklimäe sõnul on tegemist looga, mis teda isiklikult puudutab. Rakvere Teater ootab seda lavastust vaatama ka noori alates 16. eluaastast. Sügishooajal on etendused lisaks Rakvere Teatrile Tartus, Tallinnas, Raplas ja Keilas.

Tobiase „Joonas“ kontsert
2023-10-13 19:00 - 21:00
Tallinnas valmistutakse Tobiase „Joonas“ salvestuseks ja kontserdiks
13. oktoobril toob Tõnu Kaljuste kuulajate ette Eesti muusikakultuuri tüviteksti Rudolf Tobiase „Joonase“, mis esmakordselt kõlab eesti keeles ja nii nagu helilooja selle muusika kirjutas. Kontserdile eelneval nädalal oratoorium salvestatakse.
Teosesse kirjutatud sümbolid on pärit Vanast Testamendist ja jõudnud tänapäeva kultuuritarbijateni läbi erinevate eeposte. Joonas näitab inimestele, mis tegelikult on oluline – loodusseadused ja talupojamõistus. Ta võib olla pahur, kriitiline ning heidab rahvale üht-teist ette, sarnaselt nagu võime seda näha ka tänapäeval.
Tobiase „Joonas“ jõuab seekord kuulajate ette nii nagu helilooja muusika originaalis kirjutas.
„Lisame eestikeelse teksti, mis pärineb Tobiase tütre Silvia Tobiase tehtud teose ümberkirjutusest. Helilooja soovile kodumaal teost eesti keeles esitada saime kinnitust mõned aastad tagasi, kui leidsime Silvia Tobiasest Eestisse jäänud kohvrist Rudolf Tobiase kirjutatud eestikeelse libreto mustandi,“ ütles Rudolf Tobiase muusika uurija Mai Simson.
Teos jõuab kuulajateni Eesti mõistes kolossaalse koosseisu ehk 120 muusiku ja orkestrandi esituses. Laval on Eesti Filharmoonia Kammerkoori ja Tallinna Kammerorkestri laiendatud koosseis ja dirigent Tõnu Kaljuste; solistid Mirjam Mesak (sopran, Baieri Riigiooper), Kai Rüütel-Pajula (metsosopran), Mati Turi (tenor), Taavi Tampuu (Joonas, bariton) ja Raiko Raalik (bass, Rahvusooper Estonia) ning chorus mysticus koosseisus esinevad Maria Listra (sopran), Kadri Tegelmann (metsosopran), Endrik Üksvärav (tenor) ja Tamar Nugis (bass, Rahvusooper Estonia).
Rudolf Tobias oli Eesti esimene professionaalne helilooja. Tänavu tähistatakse tema 150. sünniaastat erinevate sündmustega Eesti kultuurimaastikul. Tähelepanu pälvivad ka Tobiase „Joonase“ kontserdi proovid, mida sel nädalal väisasid Kultuuriministeeriumi infopäeva raames Eestis resideeruvate välissaatkondade saadikud ja kultuuriinstituutide esindajad.
Tobiase oratooriumi „Joonas” kontsert toimub 13. oktoobril algusega kell 19 Tallinna Metodisti kirikus. Klassikaraadio teeb kontserdist otseülekande.
Oratooriumi “Joonas” salvestus- ja kontserdiprojekti peatoetajad on Selver ja Exmet. Toetajad on Kultuuriministeerium, Muusikalinn Tallinn, Nordnet, Kultuurkapital, Eesti Autorite Ühing, Ascar Tartu, Valge Klaar ja Scoremusic.
Eesti Filharmoonia Kammerkoor ja Tallinna Kammerorkester ja Tõnu Kaljuste on aastaid ühiselt kontserte andnud nii Eestis kui ka kaugemal – Euroopast Austraaliani ja Austraaliast Põhja-Ameerikani. Muuhulgas on esinetud maailma nimekates kontserdisaalides nagu New Yorgi Carnegie Hallis, Pariisi Filharmoonias, Hamburgi Elbphilharmonie’s jm. Kollektiivide on Eesti heliloojate loomingu sagedased esmaesitajad ja nende kontserdikavad on pälvinud kriitikutelt arvukalt esinejad Eesti muusikalavadel. Tõnu Kaljuste dirigeerimisel on mõlemad kollektiivid korduvalt esitatud Grammy nominatsioonile ning 2014. aastal pälviti Grammy auhinna Arvo Pärdi albumi „Adam’s Lament“ (ECM) eest.

Laste ja noorte kirjandusfestival Luup
2023-10-14 00:00 - 2023-10-21 23:59
Laste ja noorte kirjandusfestival Luup tuleb taas
14. oktoobril 2023 avatakse Viljandis perepäevaga laste ja noorte kirjandusfestival Luup 2023. Festival kestab 14.–21. oktoobrini ja selle kavast leiab ettevõtmisi nii peredele kui lasteaialastele ja koolinoortele üle Eesti. Festivali fookuses on noorte loovus ja omalooming ning inspireerivad kohtumised.
Festivali üritused toimuvad tänavu peamiselt Tartus, Viljandis, Tallinnas ja Haapsalus. Mitmed ettevõtmised nagu ettelugemispäeva tähistamine, ettelugemise võistlus ja laste luulekonkurss „Viieviisi“ kaasavad lapsi ja noori üle Eesti.
Festivali avapäeval, 14. oktoobril toimuvale perepäevale Viljandis on oodatud kõik väikesed ja suured kirjandushuvilised, kel soov lugude maailmas mängida, luua ja lustida. Perepäeva programmis on põnevad kohtumised autorite, illustraatorite ja muusikutega nagu Liis Sein, Kristi Kangilaski, Kadri Lepp, Ilmar Tomusk ja Silver Sepp. Päeva jooksul saab osaleda töötubades, käia Raamatudoktori vastuvõtul ning kuulata ja luua ise lugusid üle kogu linnaraamatukogu maja. Perepäeva lõpetab Kondase Keskuses Piret Pääri muinasjutuõhtu. Vaata perepäeva kogu kava siit.
Festivali avaüritus Tartus toimub 16. oktoobril, kui Tartu linna kolmandatele klassidele algab ka Ilmar Tomuski kinkeraamatu jagamine.
Kogu festivalinädala jooksul on kindlasti luubi all põnevad kohtumised kirjanike ja illustraatoritega – festivalil osalevad ka Jaanus Vaiksoo, Kadri Kiho, Adam Cullen, Kertu Sillaste, Asko Künnap, Meelis Kraft, Urmas Nemvalts, Mika Keränen, Piret Jaaks, Tiina Laanem, Marge Pärnits, Gert Kiiler, Ene Sepp ja Sass Henno. Miniraamatute projekti raames kohtuvad noortega autorid ja illustraatorid neljast riigist – Kairi Look, Julia Dürr (Saksamaa), Cecile Pruvot (Prantsusmaa), Edouard Signolet (Prantsusmaa), Simona Jurčiukonytė (Leedu) ja Reda Tomingas.
20. oktoobril tähistataval ettelugemise päeval kutsub aga Luup kõiki osa saama suurejoonelisest veebisündmusest. Päeva puhul loevad armastatud Eesti näitlejad kella 9–14ni ette lastekirjaniku Eno Raua loomingut ning nende lugemist illustreerivad samaaegselt nii meie tuntud raamatukunstnikud kui ka illustraatorid välismaalt. Sündmust saab jälgida ERR kultuuriportaalist ning Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja Luup festivali Facebooki lehtedelt.
Festivali raames toimuvad ka luuleprõmm, kirjanduslik kino, 4. klasside ettelugemise piirkondlikud eelvoorud ja palju muud põnevat. Festivali viimasel päeval, 21. oktoobril toimub üleriigiline 4. klasside ettelugemise võistluse finaal, millel osalevad igast maakonnast parimad ettelugejad.
Laste ja noorte kirjandusfestival Luup on välja kasvanud alates 2017. aastast toimunud Tartu laste- ja noortekirjanduse festivalist. Festivali korraldamisega on tänavu seotud Eesti Lastekirjanduse Keskus, Eesti Kirjanduse Selts, Eesti Emakeeleõpetajate Selts, Tallinna Keskraamatukogu, Tartu Oskar Lutsu nimeline Linnaraamatukogu, Viljandi Linnaraamatukogu, Haapsalu lasteraamatukogu, raamatupood Biblioteek, Elektriteater jpt. Festivali toimumist toetavad Kultuuriministeerium, Kultuurkapital, Tartu linn, Eesti Rahvakultuuri Keskus, Goethe Instituut, Prantsuse Instituut, Leedu Kultuuriinstituut ja Soome Instituut.
Festivali kavaga saab tutvuda laste ja noorte kirjandusfestival Luup lehel Facebookis.

Euroopa lastefilmide festival
2023-10-14 00:00 - 2023-10-29 23:59
Artise kinos alustab juba üheteistkümnes Euroopa lastefilmide festival
Kino Artis pakub 14.–29. oktoobrini väärt filmielamust peredele ning lasteaia- ja kooligruppidele. Kavas on põnevaid Euroopa tippanimatsioone ja vahvaid mängufilme, kus fookus on leiutamise lõbul ja looduse ilul.
Põhiprogrammis linastub huvitav noorte- ja perefilm „Leiutaja “ (2023, 92 min) – Oscariga pärjatud stsenaristi Jim Capobianco värske nukufilm. Loos asub Leonardo da Vinci oma elu suurimale seiklusele, et luua maailma muutvaid leiutisi. Lõputult uudishimulik ja jonnakas leiutaja ja kunstnik Leonardo da Vinci lahkub Itaaliast, et liituda Prantsuse õukonnaga, kus ta saab vabalt katsetada, leiutada lendavaid seadeldisi ja uskumatuid masinaid ning uurida inimkeha. Seiklustel saadab teda enesekindel printsess Marguerite ning Leonardo püüab leida vastust küsimusele, mis on elu mõte.
„Leiutaja“ on lavastanud ja kirjutanud Jim Capobianco (Oscari võitnud „Ratatouille“ ja „Lõvikuningas“, 1994; „Jumalaema kiriku kellamees“, 1996, stsenarist) ning kaasrežissöörina Pierre-Luc Granjon. Film sobib igas vanuses vaatajatele, ka pere kõige väiksematele.
Teine põhiprogammi animafilm on värvikirev ning elust pakatav „Rohutirts ja sipelgas“ (2023, 82 min). Ket on kidramehest rohutirts, kes oma bändiga muretuid putukaid lõbustab. Läheduses elab võluv Antoinette, printsess sipelgapesas, kus muusika on keelatud ning au sees distsipliin ja raske töö. Juhuse tahtel nad kohtuvad ning kiinduvad üksteisesse. Sipelgatüdruk üritab pidutsevaid rohutirtse saabuva karmi talve eest hoiatada, kui auahne sipelgas Antheodor Antoinette’i äkki ära röövib. Ket peab oma sõpradega teda päästma minema. See on filmiversioon Aisopose ja maailmakuulsa prantsuse kirjaniku, eeskätt aga Euroopa valmikirjanduse suurkuju Jean de la Fontaine’i (1621–1695) kuulsast valmist.
Põhiprogrammi kolmas film on märg ja tõsieluline „Vaalamaailm“ (2023, 82 min). Kes läheb appi, kui küürvaal on kaldal? Loo käigus avastame neid maailma ookeanide erakordseid elanikke ja võitlust nende elu päästmiseks. Heathcote Williamsi raamatust „Whale Nation“ saadud inspiratsioon viib meid vaalade vähetuntud ühiskonda – avastama nende erilisi võimeid ning uskumatult rikast ja keerulist sotsiaalühiskondlikku elu. Film on elu mitmekesisusest, inimese positsioonist Maal ja seda planeeti jagavate liikide koostöö hadavajalikkusest. Euroopa lastefilmide festivali täpse ajakava, programmi ja koolikino võimalused leiab Artise kino kodulehelt.

Peeter Lauritsa autorinäitus "Miski on kõigega seotud"
2023-10-15 00:00 - 2023-11-30 23:59
Jääaja Keskuses on Peeter Lauritsa autorinäitus “Miski on kõigega seotud”
Näitus koosneb suuremõõtmelistest fotodest ja videoinstallatsioonist. Helikujunduse autorid on helilooja Ann Reimann ja bioloog Veljo Runnel. Näitusega kaasneb ka väga mõnus kuulamine ehk näituse audiogiid, mille eestikeelses variandis saad kuulata autori jutustusi. https://jaaaeg.ee/audiogiid-peeter-laurits/
T– P kella 10-17
Jääaja Keskus, Saadjärve 20, Äksi, Tartumaa

Luukapäev
2023-10-18 00:00 - 23:59

Kooliseanss
2023-10-18 12:00 - 14:00
Kooliseanss: 18. oktoobril kell 12 ,,Suured lapsed” kinos Sõprus
Brieuc’i ja tema sõprade koolisöökla läheb remonti. Laste suureks pettumuseks peavad nad nüüd lõunat sööma lähedal asuvas hooldekodus. Peahooldaja Yannick ei ole sugugi rõõmus, et õpilased tungivad tema hoolealuste territooriumile.
Põlvkondade kokkupõrge näib olevat vältimatu. Kes kuulutab sõja esimesena: elanikud või külalised? Ootamatud ühised huvid ja rida koomilisi olukordi tekitavad üksildaste eakate ja ülevoolavate koolilaste vahel tõelise sõpruse. Ehk polegi tarvis karta kõike, mis uus.

Karjääriõhtu Energia avastuskeskuses
2023-10-18 18:00 - 19:30
Karjääriõhtu Energia avastuskeskuses 18.10 kell 18.00–19.30. “Rakenduste loomise ja programmeerimise alused”, esinejaks IT ettevõtja Ahti Urb.

Faktikontrolli meistriklass
2023-10-19 15:00 - 16:30
Töötuba “Faktikontrolli meistriklass”
Toimumise aeg: 19. oktoober 15.00-16.30
Koht: Zoom
Faktikontrolli meistriklass toob 19. oktoobril kell 15.00–16.30 Baltikumi haridustöötajateni Eesti, Läti ja Leedu ajakirjanike tippkompetentsi faktikontrollis.
Veebiseminari eesmärk on jagada ajakirjanike salanippe, tööriistu ja teadmisi sellisel moel, et neid saaks laste ja teiste haavatavate sihtgruppide õpetamiseks kasutada.
Töötoas näitab ÜTI vilistlane, tänane ajakirjanik ja gümnaasiumiastme meediaõpetuse õpetaja Kaili Malts, kuidas tema igapäevatöös ajakirjanikuna fakte kontrollib ja gümnasiste info ülekülluses orienteeruma õpetab.
Seminar on tasuta! Osalemiseks on vajalik eelnev registreerimine aadressil https://tinyurl.com/ycvjkjdv

Inauguratsiooniloeng
2023-10-19 16:15 - 17:30
Professor Petar Kehayov räägib inauguratsiooniloengul läänemeresoome keelte uurimise katsumustest ja uutest suundadest
Neljapäeval, 19. oktoobril kell 16.15 peab Tartu Ülikooli läänemeresoome keelte professor Petar Kehayov ülikooli muuseumi valges saalis inauguratsiooniloengu „Seal, kus kontiinum katkeb. Läänemeresoome keelte uurimise katsumustest“.
Kehayovi sõnul on väiksed läänemeresoome keeled korraga nii omad kui ka võõrad. „Eesti keelega seob neid kauge minevik, sellest eristab aga lähiminevik ja olevik. Nende uuema aja „eriareng“ pakub mõtlemisainet ja nõuab rohkem koostööd eri distsipliinide uurijate, näiteks keele-, sotsiaal- ja kultuuriteadlaste ning ajaloolaste vahel,“ rääkis professor.
Kakssada aastat tagasi pani soome teadlane Anders Johan Sjögren aluse läänemeresoome keeleteadusele. Kuigi väiksemaid läänemeresoome keeli hakati koguma ja uurima juba 19. sajandil, ei ole see aidanud neid elus hoida. Nii jõuamegi tänapäeva, mil pika uurimislooga ja hästi dokumenteeritud keeled on kas kriitiliselt ohustatud või juba välja surnud.
„Paljud läänemeresoome keeled ja murded on oma lähisugulastest geograafiliselt eraldatud. Varem see nii ei olnud,“ ütles Kehayov. Keelte väljasuremine on loomulik protsess. „Uued perspektiivid ja meetodid aitavad aga läänemeresoome keeli paremini uurida ja keele muutumise mehhanisme selgemini mõista,“ märkis professor.
Millele võiksid keeleteadlased neis muutunud oludes tähelepanu pöörata? Seni on uuringute keskmes lasunud keelte ja murrete geograafiline varieerumine ja keelekontaktid. Eesmärk on olnud heita valgust kirjalike allikate eelsele keeleajaloole: sellele, millal ja kuidas hargnesid läänemeresoome keeled ülejäänud uurali keeltest ning millised on üksikute keelte ja murrete sugulussuhted.
Inauguratsiooniloengus küsibki Petar Kehayov, kuidas minna edasi. Uurides Venemaa läänemeresoome keeli sellisena, nagu nad on praegu või olid lähiminevikus, analüüsime keelekasutust tegelikult isolatsiooni ja läheneva keelesurma tingimustes. Eraldatud kogukondadele ja üksikkõnelejatele võib läheneda mikroperspektiivist: pöörata suuremat tähelepanu kognitsioonile kui indiviidi keelevalikuid mõjutavale tegurile. Samas on vaja keelt ja keelekasutust seostada ka ümbritseva maailma ning seda mõjutavate teguritega. Selleks tuleb tihti suumida kaugemale ja vaadata uuritavat objekti kogu Kirde-Euroopa vaatenurgast. Lisaks tuleb uurijal arvestada sotsiaal-, majandus-, ja keskkonnaajalooga, mille kohta leidub üha rohkem digiandmeid. Kui kombineerida keeleandmeid teiste teadusalade andmetega nii mikro- kui ka makroperspektiivist, saame tervikpildi läänemeresoome keelevariantide muutumisest.
Petar Kehayov on sündinud ja lõpetanud keskkooli Sofias Bulgaarias. 2000. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli eesti keele võõrkeelena eriala, 2003. aastal kaitses magistri- ja 2008. aastal doktorikraadi. Ta on töötanud Tartu Ülikoolis spetsialisti ning noorem- ja vanemteadurina. Aastail 2005–2006 oli ta Flandria valitsuse stipendiumiga külalisdoktorant Antwerpeni Ülikoolis, 2011–2012 Alexander von Humboldti stipendiumiga järeldoktor Regensburgi Ülikoolis ning 2013–2016 järeldoktor Ida- ja Kagu-Euroopa uuringute doktorikoolis Regensburgis ja Münchenis. Aastal 2016 habiliteerus ta Müncheni Ludwig Maximiliani Ülikoolis fennougristika erialal ning 2017–2020 oli ta vanemteadur Leibnizi Ida- ja Kagu-Euroopa Uuringute Instituudis Regensburgis. 2020.–2021. aastal töötas Kehayov Müncheni Ülikooli soome-ugri keelte professori kohusetäitjana ja alates 2022. aasta veebruarist on ta Tartu Ülikooli läänemeresoome keelte professor.
Petar Kehayov on pidanud loenguid ja seminare Tartu, Regensburgi ja Müncheni ülikoolis ning olnud bakalaureuse-, magistri- ja doktoritööde juhendaja. Peale arvukate erialaste artiklite on ta avaldanud kaks monograafiat, kaastoimetanud mahuka Euroopa keelte tüpoloogiat käsitleva kogumiku „Complementizer Semantics in European Languages“ (2016) ja olnud kaasautor keeleteemalise kooliõpiku kirjutamisel. Tema uurimistöö keskmes on läänemeresoome ja mordva keeled, laiemalt Ida-Euroopa keeled ja keeletüpoloogia. Ta on uurinud peamiselt evidentsiaalsust, modaalsust, liitlause struktuuri, keelekontakte ja keelesurma.
Loengut saab vaadata UTTV-st. Rohkem infot inauguratsiooniloengute kohta on ülikooli veebilehel.

Teadushuviringi õpetaja koolitus
2023-10-20 00:00 - 2023-10-21 23:59
TASUTA KOLMEPÄEVANE KOOLITUS ÕPETAJATELE
https://shorturl.at/cFKNX
20.10, 21.10 ja 17.11 Tartus aadressil Uppsala 10 |15.10 registreerimise tähtaeg
Huvihariduse õpetajatele korraldatakse tasuta kolmepäevane koolitus. Osalemine arendab
teadushuviringi juhendamiseks vajalikke teadmisi ja oskusi. Teave ana.valdmann@ut.ee

Konverents “Olnu on ikka veel täna”
2023-10-20 00:00 - 2023-10-21 23:59
Kahepäevane metsavendluse aja uurimisele pühendatud konverents tõukub Ene Mihkelsoni loomingust
20. ja 21. oktoobril toimub Eesti Kirjandusmuuseumis kahepäevane Eesti Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetajate Seltsi ja Ene Mihkelsoni Seltsi koostöös sündinud konverents “Olnu on ikka veel täna”. Konverents on pühendatud metsavendluse aja uurimisele ja kirjanduse rollile ajalooliste teemade avamisel.
Konverentsi avaettekande peab ajaloolane ja metsavendluse uurija Peeter Kaasik, kes avab kirjanik Ene Mihkelsoni metsavendadest vanemate lugu, aga ka metsavendluse uurimise hetkeseisu laiemalt. “Kirjanik Ene Mihkelsoni vanemad olid lihtsad taluinimesed, kes varjusid repressioonide kartuses metsa. Isa sai surma haarangul ja ema legaliseerus peale Stalini surma. Tema vanemate lugu kattub ka Eesti ühe pikema järjepidevusega aktiivse metsavendade grupi tegevusega Väinjärve – Päinurme – Koigi piirkonnas,” selgitas Peeter Kaasik.
Konverentsi esimesel päeval räägib veel arheoloog Mauri Kiudsoo metsavendade jälgedest maastikul, folklorist Mari-Ann Remmel juhatab pelgupaikade juurde eesti kohapärimuses ja ajaloolane Aigi Rahi-Tamm, kes on ühtlasi üks konverentsi korraldajatest, avab kodutuse temaatikat 1940. aastate kontekstis. Kirjandusteadusliku sissevaate Ene Mihkelsoni ja Arved Viirlaiu loomingusse annab Janika Kronberg; Aija Sakova ja Tiina Ann Kirss käsitlevad romaani “Ahasveeruse uni” ning Galina Pomomarjova võrdleb Ene Mihkelsoni loomingut ukraina kirjaniku Maria Matiose omaga.
Vestlusringi kirjanduse rollist ajalooliste teemade käsitlemisel veab kirjandusteadlane Eneken Laanes ja selles osalevad kirjanik Lilli Luuk, lavastaja Priit Põldma, ühiskonnategelane ja Ene Mihkelsoni Seltsi liige Marju Lauristin ning ajaloolane Aigi Rahi-Tamm. Kirjandusuurija Marin Laak kirjeldab metsavendluse jälgi Ene Mihkelsoni arhiivis.
Konverentsi teise päeva avab Marju Lauristini ülevaade esimesel päeval arutatust, millele järgneb Kaitseväe juhataja kindral Martin Heremi ettekanne metsavendlusest peatükina meie sõjaajaloost. Rasmus Kagge, Laur-Leho Kaljumets ja Tõnis Leht käsitlevad 11-osalise metsavendade sarja jõudmist ERRi ekraanile.
Kuivõrd konverentsi teise päeva fookuses on kirjanduse ja ajaloo lõimitud õpetamine, siis toimub selleteemaline vestlusring, mida veavad kirjandusuurija ja -didaktik Joosep Susi ja Aija Sakova. Arutelus osalevad Indrek Riigor, Reelika Laes, Andrus Org ja David Ilmar Lepasaar Beecher.
Vestlusringile järgnevad Ene Mihkelsoni loomingust tõukuvad töötoad. Ajaloolaste ja kirjandusuurijate koostöös ajaloo- ja kirjandusõpetajatega on ette valmistatud Ene Mihkelsoni loomingu põhised materjalid, mis arvestavad kirjanduse ja ajaloo lõimitud õpetamist koolides. Konverentsi ühe korraldaja, Gustav Adolfi Gümnaasiumi ajalooõpetaja ja Eesti Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetajate Seltsi aseesimehe Indrek Riigori sõnul on koostöö ajaloolaste ja kirjandusuurijatega olnud väga vajalik. “Ühiselt oleme välja pakkunud võimalike lähenemisi, kuidas kirjandusliku teksti eripärasid ära kasutades jõuda erinevate üldpädevuste omandamiseni,” kinnitas Riigor. Töötoad keskenduvad sotsiaalsele ja kodanikupädevusele, enesemääratluspädevusele, digipädevusele ja kultuuri- ja väärtuspädevusele.
Konverentsi esimesel päeval kuulutatakse välja ja antakse üle ka Ene Mihkelsoni kultuurimõtestaja preemia. Kultuurimõtestaja preemia on mõeldud kultuurimeedias ühe akadeemilise aasta jooksul ilmunud silmapaistvate kirjutiste, tele- või raadiosaadete esiletõstmiseks, mis on aidanud kaasa raamatukultuuri ja kirjandusliku loomingu väärtustamisele Eesti ühiskonnas, süvitsi analüüsinud ja mõtestanud eesti keeles ilmuvat kirjasõna ning avardanud kaasaja Eesti kultuuris ja kirjanduses toimuva mõistmise ajalisi ja ruumilisi piire. Varasematel aastatel on kultuurimõtestaja preemia pälvinud Jaan Tootsen (2022), Rein Veidemann (2021), Aivar Kull ja Henri Kõiv (2020), Joonas Hellerma (2019).
Konverents “Olnu on ikka veel täna” on suunatud eeskätt õpetajatele, aga on avatud kõigile registreerunud huvilistele. Konverentsi esimest päeva saab jälgida ka KirmusTV vahendusel. Konverentsi ajakava ja registreerumise lingi leiab nii Ene Mihkelsoni Seltsi kui ka Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetajate seltsi kodulehelt. Registreerumine on avatud kuni 16. oktoobrini.
Konverentsi korraldavad Eesti Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetajate Selts ja Ene Mihkelsoni Selts koostöös Eesti Kirjandusmuuseumiga. Konverentsi toetavad Eesti Sõjamuuseum, Eesti Kultuurkapital, Haridus- ja Teadusministeerium, Tallinna Ülikool ja Emakeeleõpetajate Selts.

müriaadFEST
2023-10-20 00:00 - 2023-10-25 23:59
Igasügisene müriaadFEST avab taas uksed Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia loomingulisse maailma
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia esindusfestvial müriaadFEST toimub sel aastal 20.–25. oktoobrini, tuues nädala jooksul kokku muusika interpretatsiooni, heliloomingu, improvisatsioonilise muusika ning lavakunsti üliõpilased ja õppejõud. Festivalil esineb ka külalisi välisriikidest, mis pakub rikastavaid kogemusi nii kaasategevatele tudengitele kui ka publikule. Kavast leiab kontserte ja etendusi, avatud tunde ja meistrikursusi. Festivali sündmused toimuvad nii EMTA saalides kui ka erinevates esinemispaikades üle Tallinna.
Esmakordselt toimub festivali raames vestlussari, mis annab võimaluse arutada ja mõtteid vahetada erinevatel muusikat, etenduskunste ja ühiskonda puudutavatel teemadel. 20. oktoobril kell 12.00 algab avapaneel “Interpretatsioonikunst tänases kultuuriruumis – ootused ja tegelikkus”, kus süvenetakse interpretatsioonikunsti mõtestamisse kaasaegses kultuuriruumis. Paneelis võtavad sõna sopran Mirjam Mesak, pianist ja helilooja Holger Marjamaa, löökpillimängija Heigo Rosin, pianist Mihkel Poll ja dirigent Kaspar Mänd. Vestlust modereerib EMTA rektor Ivari Ilja. Vestlussari toimub akadeemia õppehoone fuajee sinisel laval ja avapäeva diskussioonidest toimub ka otseülekanne EMTA YouTube’i kanalil. Vestlussarja kavaga saab tutvuda: https://emtasaalid.ee/vestlussari/
Festivali avapäeval avatakse Gustav Ernesaksale pühendatud Arne Uustalu pannoo “Mees ja meri” õppehoone 4. korrusel, millele järgneb vestlusring Gustav Ernesaksa õpilaste ja endiste kolleegidega legendaarse koorijuhi elust ja loomingust. Meenutusi jagavad Tiia Järg, Silvia Mellik, Ants Üleoja ja Ülo Krigul seenior, vestlust juhib Veronika Portsmuth. Muusikalise tervituse teeb EMTA koor koos dirigent Hirvo Survaga. Pannoo avamine toimub koostöös Eesti Kunstnike Liiduga.
müriaadFESTi üheks tippsündmuseks on akadeemia noorte ooperisolistide ülesastumine EMTA ja Rahvusooper Estonia lavastuses „Võluflööt“, mille etendused toimuvad 20. ja 22. oktoobril. Festivalile panevad väärika punkti Renate Keerdi ja EMTA lavakunsti osakonna XXXI lennu uuslavastuse etendused Kanuti Gildi saalis 25.–28. oktoobrini.
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia esindusfestival müriaadFEST on ellu kutsutud eesmärgiga jagada publikuga seda, millega Eesti ainsas muusika- ja teatriülikoolis igapäevaselt tegeletakse. See on erakordne võimalus kõikidele kultuuriaustajatele ja neile, kes plaanivad akadeemiasse õppima tulla, tutvuda EMTA loomingulise maailmaga.
müriaadFESTi programmiga saab tutvuda https://emtasaalid.ee/myriaadfest/

Ettelugemise päev
2023-10-20 09:00 - 14:00
Ettelugemise päeval loeme ja illustreerime Eno Raua lugusid
Ettelugemise päeval, 20. oktoobril kell 9–14 loevad tuntud näitlejad Eno Raua lugusid ja raamatukunstnikud illustreerivad samal ajal kuuldut. Toimuvat saab jälgida otseülekande vahendusel lastekirjanduse keskuse ja kirjandusfestivali Luup Facebooki lehtedelt ning ERRi kultuuriportaalist.
„Ettelugemine on lapse arengus hindamatu tähtsusega, sest just siit saab alguse lapse kõne areng, kirjanduslik kasvamine ja laiem kultuurihuvi,“ märgib Eesti Lastekirjanduse Keskuse direktor Triin Soone. „Ma väga loodan, et unejutu lugemine kui armas peretraditsioon ei ole meie kodudes kuhugi kadunud ning seda saavad nautida nii väikesed kui ka suured raamatusõbrad. Samuti ei pea see ju katkema kui lastel lugemine selge, sest jutte kuulata meeldib kõigile.“
Lastekirjanduse Keskus ootab kõiki lasteaialapsi, õpilasi ja kirjandussõpru kuulama otseülekande vahendusel raamatulugusid Eno Raualt, kelle sünnist möödus tänavu 95 aastat. Raua looming kõlab armastatud näitlejate esituses ning samal ajal valmib loole illustraatori pilt. Lugude lugemist alustatakse kell 9 hommikul ja lõpetakse pealelõunal kell 14. Uut lugu ja pilti saab nautida iga 20 minuti järel. Sel korral tulevad ettelugemist üles joonistama lisaks kodumaistele kunstnikele ja kolm illustraatorit välismaalt – Prantsusmaalt, Saksamaalt ja Leedust.
Raua loomingut loevad ette Stefan Hein, Rasmus Kaljujärv, Taavi Tõnisson, Ester Kuntu, Risto Vaidla, Maarius Pärn, Katri Pekri, Jane Meresmaa-Roos, Liina Tennossaar, Eva Koldits, Taavi Eelmaa, Anu Lamp, Tarvo Krall, Piret Kalda ja Grete Konksi. Ettelugemist illustreerivad Kristina Tort, Elina Sildre, Cécile Pruvot, Pamela Samel, Julia Dürr, Reda Tomingas, Anni Mäger, Kadi Kurema, Kristi Kangilaski, Anu Kalm, Lumimari, Joonas Sildre, Simona Jurčiukonytė, Takinada ja Kertu Sillaste.
Ettelugemise päeva veebiüritus toimub Eesti Lastekirjanduse Keskuse eestvõttel. Ka sel aastal on päev osaks laste ja noorte kirjandusfestivali Luup programmist. Festivali toimumist toetavad Kultuuriministeerium, Kultuurkapital, Tartu linn, Eesti Rahvakultuuri Keskus, Tallinna Goethe Instituut, Prantsuse Instituut Eestis ja Soome Instituut. Festival toimub kuni 21. oktoobrini ja selle programm saab näha siin.
ETTELUGEMISE PÄEVA KAVA:

KELL
TEKSTI LOEB
RAAMAT
ILLUSTREERIB

9:00
Stefan Hein
„Kurjad mehikesed“, „Väike autoraamat“
Kristina Tort

9:20
Rasmus Kaljujärv
„Ninatark muna“
Elina Sildre

9:40
Taavi Tõnisson
„Sipsik“
Cécile Pruvot

10:00
Ester Kuntu
„Nii või naa“, „Imepärane kiikhobu“
Pamela Samel

10:20
Risto Vaidla
„Naksitrallid“
Julia Dürr

10:40
Maarius Pärn
„Kukest ja kurest, konnast ja karust“
Reda Tomingas

11:00
Katri Pekri
„Konn ja ekskavaator“
Anni Mäger

11:20
Jane Meresmaa-Roos
„Karu maja“
Kadi Kurema

11:40
Liina Tennosaar
„Suvejutte veski alt“
Kristi Kangilaski

12:00
Eva Koldits
„Peep ja Sõnad“
Anu Kalm

12:20
Taavi Eelmaa
„Lugu lendavate taldrikutega“
Lumimari

12:40
Anu Lamp
„Roostevaba Mõõk“
Joonas Sildre

13:00
Tarvo Krall
„Kilplased“
Simona Jurčiukonytė

13:20
Piret Kalda
„Suur-Tõll“
Takinada

13:40
Grete Konksi
„Kalevipoeg“
Kertu Sillaste

Eripedagoogika ja logopeedia osakonna 55. aastapäeva konverents
2023-10-20 10:00 - 18:00
Eripedagoogika ja logopeedia osakonna 55. aastapäev
20. oktoobril tähistab Tartu Ülikooli eripedagoogika ja logopeedia osakond oma 55. aastapäeva konverentsi ja banketiga.
Konverentsil räägitakse, kuidas eripedagoogide ja logopeedide õpe on ajas muutunud ning millised on praegused sihid.
Osalema oodatakse eripedagooge, logopeede, eriala tudengeid ja vilistlasi.
Konverents saab alguse 20. oktoobril kell 10 Tartu Ülikooli peahoone aulas ja bankett toimub kell 18 TÜ muuseumi valges saalis.
Konverentsil ja/või banketil osalemiseks registreeri end enne 15. oktoobrit https://forms.office.com/e/LkJgdieRau.

Nuku valmistamise töötuba Nukuteatrimuuseumis
2023-10-20 10:30 - 11:30
Nuku valmistamise töötuba Nukuteatrimuuseumis

oktoober kl 10:30
november kl 13:00

Ainulaadne võimalus osaleda Nukuteatrimuuseumi väikelastele mõeldud tegevustes, mis avavad nukuteatri võlumaailma. Pulganuku valmistamise töötoas tutvutakse mitmete erinevate nukuliikidega, mille järel valmivad teatraalsed pulganukud. Pärast nuku valmimist võib iga sündinud tegelane esimest korda teatrilavale astuda. Töötuba on sobilik alates 3. eluaastast kuni 7. eluaastani. Pisematel lastel on vajalik lapsevanema abi, kuna töötoas kasutatakse kääre, liimi ning vildikaid.

Hõimupäev
2023-10-21 00:00 - 23:59

Loengusari "Räägime graafilisest disainist"
2023-10-21 11:00 - 12:00
21.10 kell 11.00–12.00 Räägime graafilisest disainist Tallinna Keskraamatukogu (Estonia pst 8).
Loengusarja seekordselt kohtumisel vestleme hea disaini 10 printsiibist, disainimõtlemisest ja disainiprotsessist.
Osalemine on tasuta, oodatud on kõik huvilised lastest seeniorideni. Toimub Tallinna Keskraamatukogu eestikeelse kirjanduse osakonna arvutiklassis (sissepääs küljeuksest, uudistesaali juures).
Info ja registreerimine daire.lyys@tln.lib.ee telefon 683 0917.

Õpituba “Kliimamuutuste õppeprogramm kooliõpilastele”
2023-10-21 13:00 - 16:00
Õpituba “Kliimamuutuste õppeprogramm kooliõpilastele” Tartu loodusmajas
21.10 ja 11.11 kell 13:00-16:00
Tartu loodusmaja kutsub õpetajaid, noorsootöötajaid ja ringijuhendajaid 21.oktoobril ja 11.novembril üritusele “Minu jälg linnas, aias ja looduses: õpitubade pärastlõunad”! Õpitubade pärastlõunal saab osaleda kolmes õpitoas, mis avavad põnevalt ja praktiliselt, kuidas kliimamuutustega kohaneda ja elurikkust enda ümber suurendada.
Pedagooge oodatakse eriti õpituppa “Kliimamuutuste õppeprogramm kooliõpilastele”, kus saab tutvuda loodusmajas loodud uue kliimamuutuste õppeprogrammi nüanssidega. Iga töötoas osaleja saab uusi mõtteid, metoodikaid ja ideid, kuidas käimasoleval kooliaastal kliimamuutusi õpilastega käsitleda. Õpituba viib läbi kogenud huvikooli õpetaja Mai-Liis Vähi.
Üritus on tasuta! Lisainfo: https://www.tartuloodusmaja.ee/uritused/minu-jalg-linnas-aias-ja-looduses-opitubade-parastlounad-21-10-ja-11-11-23/

Avakontserdid AASTAAJAD
2023-10-21 19:00 - 21:00, 2023-10-22 19:00 - 21:00
Hooaja avakontserdid AASTAAJAD. Vivaldi 345!
Corelli Music alustab sel sügisel uue hooajaga, mis märtsis 2024 jõuab agentuuri 20. juubelisünnipäevani. Avakontserdid AASTAAJAD tähistavad suure itaalia barokkhelilooja Antonio Vivaldi 345. sünniaastapäeva. Sel puhul jõuavad 21. ja 22. oktoobril Tartu ja Tallinna publiku ette tema tuntuima teose, viiulikontsertide tsükli “Aastaajad” ettekanded, et pakkuda eelmisel suvel mõisates ülimenukalt toimunud kava nüüd ka linnades.
Seda populaarset kultusteost mängitakse maailmas väga palju ning tehakse ka väga erinevaid seadeid. Kuid Corelli kontsertidel saab hõrku muusikat nautida ajastuhõnguliselt barokiaja pillidel, mis annab võimaluse end tagasi mõelda endistesse aegadesse Veneetsias.
Hooaja 2023/2024 avakontserdid
”AASTAAJAD”. Vivaldi 345!
L, 21.10.2023 kell 19 Tartu Ülikooli aula
P, 22.10.2023 kell 19 Toompea muusikasalong, Eesti Teaduste Akadeemia, Kohtu 6 Tallinn
Antonio Vivaldi (1678-1741) sonaadid ja viiulikontsertide tsükkel ”Aastaajad” / “Le quattro stagioni” (autori vahetekstidega)
Solist ANTHONY MARINI (barokkviiul, USA/Soome)
Barokkansambel CORELLI CONSORT ajastu pillidel:
Meelis Orgse ja Madleen Kristen Alasi (barokkviiulid), Kristiina Talen (barokkvioola), Villu Vihermäe (barokktšello), Imbi Tarum (klavessiin)

Kontserdi pikkus koos vaheajaga 1 tund 50 min
Korraldaja: Corelli Music
www.corelli.ee
www.fb.com/corellimusic
